Lejšovka
Vzhled
Souřadnice: 50°17′52″ s. š., 15°56′33″ v. d.
Lejšovka | |
---|---|
![]() Střed obce | |
Lokalita | |
Status | obec |
Pověřená obec | Smiřice |
Obec s rozšířenou působností | Hradec Králové (správní obvod) |
Okres | Hradec Králové |
Kraj | Královéhradecký |
Historická země | Čechy |
Stát | ![]() |
Zeměpisné souřadnice | 50°17′52″ s. š., 15°56′33″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 221 (2024)[1] |
Rozloha | 3,11 km²[2] |
Katastrální území | Lejšovka |
Nadmořská výška | 254 m n. m. |
PSČ | 503 03 |
Počet domů | 98 (2021)[3] |
Počet částí obce | 1 |
Počet k. ú. | 1 |
Počet ZSJ | 1 |
Kontakt | |
Adresa obecního úřadu | Lejšovka 52 503 03 Smiřice [email protected] |
Starosta | Jan Šlesingr |
Oficiální web: www | |
![]() ![]() Lejšovka | |
Další údaje | |
Kód obce | 570222 |
Kód části obce | 79880 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Lejšovka (německy Lettner) je obec v okrese Hradec Králové. Žije v ní 221[1] obyvatel. Obec se nachází 7 km na jih od města Jaroměř.
Historie
[editovat | editovat zdroj]První písemná zmínka o obci pochází z roku 1406.
V 17. století spadala Lejšovka pod panství Smiřice. Dle soupisu poddaných podle víry zběhlo kvůli svobodě svědomí ze smiřického panství v době rekatolizace mnoho obyvatel.[4] Rodina Lukáše Voláka z Lejšovky uprchla v roce 1735 a v závěru svého putování se tito exulanti usadili v Českém Rixdorfu.[5] V roce 1742 uprchl s rodinou do Münstenbergu Mikuláš Bukovský, jenž byl v roce 1750 na seznamu kolonistů, kteří založili českou obec Friedrichův Tábor. Jméno Bukovský se váže i k zakladatelům Friedrichova Hradce.[6]
Galerie
[editovat | editovat zdroj]-
Hřiště
-
Stavení čp. 54
-
Křížek
-
Náves – rybník
-
Stavení čp. 50
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ a b Český statistický úřad: Počet obyvatel v obcích – k 1. 1. 2024. Praha: Český statistický úřad. 17. května 2024. Dostupné online. [cit. 2024-05-19].
- ↑ Český statistický úřad: Malý lexikon obcí České republiky – 2017. Český statistický úřad. 15. prosince 2017. Dostupné online. [cit. 2018-08-28].
- ↑ Český statistický úřad: Výsledky sčítání 2021 – otevřená data. Dostupné online. [cit. 2022-04-18].
- ↑ Poddaní, zběhlí ze svých gruntů a z panství smiřického a hořiněveského v 17. a 18. století [online]. [cit. 2023-11-28]. Dostupné online.
- ↑ ŠTĚŘÍKOVÁ, Edita. Běh života českých emigrantů v Berlíně v 18. století. Praha: Kalich, 1999. 746 s. ISBN 978-80-7017-253-7. S. 679, 561.
- ↑ ŠTĚŘÍKOVÁ, Edita. Pozváni do Slezska: Vznik prvních českých emigrantských koloníí v 18. století v pruském Slezsku. 1. vyd. Praha: Kalich, 2001. 599 s. ISBN 978-80-7017-553-8. S. 427.
Literatura
[editovat | editovat zdroj]- ŠTĚŘÍKOVÁ, Edita. Stručně o pobělohorských exulantech. 1. vyd. Praha: Edita Štěříková + Kalich (nakladatelství), 2005. 143 s. ISBN 80-7017-022-0.
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Lejšovka na Wikimedia Commons
Encyklopedické heslo Lejšovka v Ottově slovníku naučném ve Wikizdrojích
- Lejšovka v Registru územní identifikace, adres a nemovitostí (RÚIAN)
- Oficiální stránky