Samnium
Samnitská federace Safinim Samnium
| ||||||
Geografie
| ||||||
Rozloha
|
12 500 km² (343 př. n. l.)
| |||||
Obyvatelstvo | ||||||
Počet obyvatel
|
450 000 (343 př. n. l.)
| |||||
Národnostní složení
|
Samnité (tj. Pentri, Caracani, Caudini, Hirpini a Frentani)
| |||||
Státní útvar | ||||||
Vznik
|
6. století př. n. l. – osídlení oblasti Samnity
| |||||
Zánik
|
1. století př. n. l. – romanizace a územní reorganizace Samnia
| |||||
Státní útvary a území | ||||||
|
Samnium (oskicky Safinim, latinsky Samnium, italsky Sánnio) byla vnitrozemská oblast na jihu Apeninského poloostrova v Itálii, která byla domovem Samnitů, skupiny sabellských kmenů, kteří ovládali toto území zhruba mezi léty 600 př. n. l. až 290 př. n. l.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b5/Italy_400bC_en.svg/170px-Italy_400bC_en.svg.png)
Samnium bylo ohraničeno Latiem na severu, Lukánií na jihu, Kampánií na západě a Apulií na východě. Mezi nejvýznačnější města Samnia náležely Bovianum (dnešní Bojano) a Maleventum, které bylo později Římany přejmenováno na Beneventum (dnešní Benevento). Po většinu svých dějin neměli Samnité přístup k moři, avšak po určitou krátkou dobu kontrolovali obě pobřeží italského poloostrova. Samnity tvořily z počátku čtyři kmeny: Pentri (nejdůležitější kmen s hlavním městem Bovianem), Caracani (klíčové sídlo Cluviae, moderní Casoli), Caudini a Hirpini (podle oskického slova pro vlka, s hlavním městem Beneventem). Později se k Samnitům připojili také Frentani. Hlavním sídlem samnitského kmenového svazu bylo Bovianum, s výjimkou krátkého období na přelomu 4. a 3. století př. n. l., kdy jej zastoupila Aquilonia zničená Římany v roce 293 př. n. l.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6c/Sc%C3%A8ne_du_retour_du_guerrier_-_Carafa_di_Noja%2C_Nola_-_Mus%C3%A9e_arch%C3%A9ologique_national_de_Naples_-_inv_9364.jpg/220px-Sc%C3%A8ne_du_retour_du_guerrier_-_Carafa_di_Noja%2C_Nola_-_Mus%C3%A9e_arch%C3%A9ologique_national_de_Naples_-_inv_9364.jpg)
Nejstarší psaný záznam dokládající existenci Samnitů je smlouva z roku 354 př. n. l., v níž byla řeka Liris stanovena za hranici sfér vlivu mezi Římany a Samnity. Brzy poté propukly samnitské války. Samnité v nich dobyli nad římským vojskem několika vítězství: především v roce 321 př. n. l. v bitvě v Kaudijské soutěsce pod vedením Gavia Pontia, po níž dosáhla moc Samnitů svého největšího rozsahu. Teprve v roce 290 př. n. l. Římané konečně zlomili samnitský odpor. V roce 82 př. n. l. během římských občanských válek diktátor Lucius Cornelius Sulla zmasakroval mnoho Samnitů. Ničení, jež je tehdy postihlo, nabylo takového rozměru, že – jak bylo zaznamenáno –, „města Samnitů se změnila ve vesnice, a mnoho z nich zmizelo úplně“.
Reference
[editovat | editovat zdroj]V tomto článku byl použit překlad textu z článku Samnium na anglické Wikipedii.