Smerdis: Porovnání verzí
m robot přidal: ms:Bardiya |
m Oprava použití šablona:vjazyce |
||
Řádek 1: | Řádek 1: | ||
'''Smerdis''' (transkripce [[starořečtina|starořeckého]] {{cizojazyčně|grc|''Σμέρδις''}}, původně {{ |
'''Smerdis''' (transkripce [[starořečtina|starořeckého]] {{cizojazyčně|grc|''Σμέρδις''}}, původně {{Vjazyce|peo}} {{Cizojazyčně|peo|𐎲𐎼𐎮𐎡𐎹}} – ''Bardija''; † kol. [[525 př. n. l.]]) byl [[princ]] z rodu [[Achaimenovci|Achaimenovců]], syn zakladatele [[Perská říše|perské říše]] [[Kýros II.|Kýra Velikého]] (vládl [[559 př. n. l.|559]]–[[530 př. n. l.]]) a bratr jeho nástupce [[Kambýsés II.|Kambýsa II.]] ([[530 př. n. l.|530]]–[[522 př. n. l.]]). |
||
Je o něm relativně málo známo. Ví se, že po otcově smrti spravoval východní část monarchie, ale přesný rozsah jeho pravomocí a titulatura zůstávají předmětem dohadů. Každopádně v něm však [[Šáhanšáh|král]] Kambýsés viděl potenciálního konkurenta (ať už oprávněně či nikoli), a proto zorganizoval v polovině dvacátých let [[6. století př. n. l.]] jeho vraždu. Ta byla podle [[Hérodotos|Hérodotova]] podání i [[Behistunský nápis|Behistunského nápisu]] držena v tajnosti. |
Je o něm relativně málo známo. Ví se, že po otcově smrti spravoval východní část monarchie, ale přesný rozsah jeho pravomocí a titulatura zůstávají předmětem dohadů. Každopádně v něm však [[Šáhanšáh|král]] Kambýsés viděl potenciálního konkurenta (ať už oprávněně či nikoli), a proto zorganizoval v polovině dvacátých let [[6. století př. n. l.]] jeho vraždu. Ta byla podle [[Hérodotos|Hérodotova]] podání i [[Behistunský nápis|Behistunského nápisu]] držena v tajnosti. |
Verze z 10. 9. 2010, 00:55
Smerdis (transkripce starořeckého Σμέρδις, původně staropersky 𐎲𐎼𐎮𐎡𐎹 – Bardija; † kol. 525 př. n. l.) byl princ z rodu Achaimenovců, syn zakladatele perské říše Kýra Velikého (vládl 559–530 př. n. l.) a bratr jeho nástupce Kambýsa II. (530–522 př. n. l.).
Je o něm relativně málo známo. Ví se, že po otcově smrti spravoval východní část monarchie, ale přesný rozsah jeho pravomocí a titulatura zůstávají předmětem dohadů. Každopádně v něm však král Kambýsés viděl potenciálního konkurenta (ať už oprávněně či nikoli), a proto zorganizoval v polovině dvacátých let 6. století př. n. l. jeho vraždu. Ta byla podle Hérodotova podání i Behistunského nápisu držena v tajnosti.
V roce 522 př. n. l., když Kambýsés pobýval v Egyptě, vystoupil v centrálních oblastech říše jistý mág Gaumáta s tvrzením, že on je Smerdis, syn Kýrův, a v krátké době se mu podařilo opanovat trůn. Achaimenovec Dareios jej však v Médii spolu s několika šlechtici ještě téhož roku přepadl a zavraždil. Později se za Smerdia prohlašoval ještě vzbouřenec Vahjazdáta – a také jeho nechal odstranit Dareios.
Někteří odbornící se domnívají, že Gaumáta byl ve skutečnosti opravdu Smerdis, a jako argument uvádějí, že vraždu tak vysoce postaveného činitele by šlo jen stěží utajit. Podle nich je celý příběh o Gaumátovi smyšlenkou, která sloužila novému králi Dareiovi k legitimaci jeho vlády. Pravdou ale je, že v takovém případě bychom museli relativizovat výpovědi všech soudobých pramenů.
Literatura
- Klíma, O.: Sláva a pád starého Íránu, Praha 1977.
- Wiesehöfer, J.: Das antike Persien, München / Zürich 1994.