Šu-mi-jüan: Porovnání verzí
m sjednocení s japonskou a avestánskou šablonou; kosmetické úpravy |
|||
(Nejsou zobrazeny 4 mezilehlé verze od 3 dalších uživatelů.) | |||
Řádek 1: | Řádek 1: | ||
'''Vojenský výbor ''Šu-mi-jüan''''' ({{Čínsky|znaky=樞密院|pchin-jin=Shūmìyuàn|překlad=„Významný a důvěrný úřad“ či „Úřad pro významné a důvěrné [věci]“}}) byl v [[Čína|Číně]] od počátku [[10. století]] do [[14. století]] nejvyšším vojenským úřadem státní správy, který řídil ozbrojené síly státu. Vznikl počátkem období [[Pět dynastií a deset říší|pěti dynastií]] pod názvem ''Čchung-čeng-jüan'' ({{Cizojazyčně|zh|崇政院}}, „Vznešený vládní úřad“), záhy byl přejmenován. Převzala jej i [[Sungská správa|administrativa říše Sung]] založené roku 960 a od ní i [[říše Liao]], [[Říše Ťin (1115-1234)|Ťin]] a [[říše Jüan|Jüan]]. |
'''Vojenský výbor ''Šu-mi-jüan''''' ({{Čínsky|znaky=樞密院|pchin-jin=Shūmìyuàn|překlad=„Významný a důvěrný úřad“ či „Úřad pro významné a důvěrné [věci]“}}) byl v [[Čína|Číně]] od počátku [[10. století]] do [[14. století]] nejvyšším vojenským úřadem státní správy, který řídil ozbrojené síly státu. Vznikl počátkem období [[Pět dynastií a deset říší|pěti dynastií]] pod názvem ''Čchung-čeng-jüan'' ({{Cizojazyčně|zh|崇政院}}, „Vznešený vládní úřad“), záhy byl přejmenován. Převzala jej i [[Sungská správa|administrativa říše Sung]] založené roku 960 a od ní i [[říše Liao]], [[Říše Ťin (1115-1234)|Ťin]] a [[říše Jüan|Jüan]]. |
||
{{Obsahuje čínský text}} |
|||
== Historie == |
== Historie == |
||
Řádek 9: | Řádek 8: | ||
Za prvního císaře dynastie Sung sloužili ve vojenském výboru zasloužilí vojevůdci, postupně je nahradili civilisté, kteří měli v rukou také výběr generálů. Při návrzích na jmenování a povýšení ovšem u kandidátů více než kompetenci zvažovali loajalitu k císaři a politické postoje.<ref name="lau 235">Lau, Huang, s. 235.</ref> |
Za prvního císaře dynastie Sung sloužili ve vojenském výboru zasloužilí vojevůdci, postupně je nahradili civilisté, kteří měli v rukou také výběr generálů. Při návrzích na jmenování a povýšení ovšem u kandidátů více než kompetenci zvažovali loajalitu k císaři a politické postoje.<ref name="lau 235">Lau, Huang, s. 235.</ref> |
||
V sungské éře vojenský výbor nominálně vedl vedoucí ''šu-mi-š’'', který měl vedlejší první hodnost. Zpravidla však byl místo něj jmenován pověřený správce vojenského výboru ''č’ šu-mi-jüan š’'' ({{Cizojazyčně|zh|知樞密院事}}),<ref name="smith 368"/> obvykle titulovaný ''caj-č’'', císařský rádce,<ref name="xu 55"/> případně pověření spolusprávci ''tchung-č’ šu-mi jüan š’'' ({{Cizojazyčně|zh|衕知樞密院事}}).<ref name="smith 368"/> O stupeň níže stáli jeden nebo dva zástupci nazývaní ''fu šu-mi š’'' ({{Cizojazyčně|zh|副樞密使}})<ref name="smith 368"/> nebo ''tchung-č’ šu-mi-jüan š’'' (同知樞密院事), pokud byli dočasně pověřeni výkonem funkce. V letech 1078–1089 byl vedoucí úřadu a jeho zástupce přejmenováni na ''čeng čang-kuan'' ({{Cizojazyčně|zh|正長官}}) a ''fu čang-kuan'' ({{Cizojazyčně|zh|副長官}}).<ref name="theobald shumijuan"/> |
V sungské éře vojenský výbor nominálně vedl vedoucí ''šu-mi-š’'', který měl vedlejší první [[Systém devíti hodností|úřední hodnost]]. Zpravidla však byl místo něj jmenován pověřený správce vojenského výboru ''č’ šu-mi-jüan š’'' ({{Cizojazyčně|zh|知樞密院事}}),<ref name="smith 368"/> obvykle titulovaný ''caj-č’'', císařský rádce,<ref name="xu 55"/> případně pověření spolusprávci ''tchung-č’ šu-mi jüan š’'' ({{Cizojazyčně|zh|衕知樞密院事}}).<ref name="smith 368"/> O stupeň níže stáli jeden nebo dva zástupci nazývaní ''fu šu-mi š’'' ({{Cizojazyčně|zh|副樞密使}})<ref name="smith 368"/> nebo ''tchung-č’ šu-mi-jüan š’'' (同知樞密院事), pokud byli dočasně pověřeni výkonem funkce. V letech 1078–1089 byl vedoucí úřadu a jeho zástupce přejmenováni na ''čeng čang-kuan'' ({{Cizojazyčně|zh|正長官}}) a ''fu čang-kuan'' ({{Cizojazyčně|zh|副長官}}).<ref name="theobald shumijuan"/> |
||
Pravomoci výboru se překrývaly s agendou [[Ministerstvo vojenství (Čína)|ministerstva vojenství]], časem se ustálil stav, kdy se ve výboru řešily důležité politické otázky a ministerstvo sloužilo jako konzultativní orgán a k vykonávaní běžné administrativní rutiny. Výbor se dělil na sekce ''fang'' ({{Cizojazyčně|zh|房}}), jejichž počet rostl z počátečních čtyř na dvanáct v 80. letech 11. století. V období Jižní Sung byl počet sekcí zredukován, ale v jüanské době vzrostl až na 35.<ref name="hucker 436"/> |
Pravomoci výboru se překrývaly s agendou [[Ministerstvo vojenství (Čína)|ministerstva vojenství]], časem se ustálil stav, kdy se ve výboru řešily důležité politické otázky a ministerstvo sloužilo jako konzultativní orgán a k vykonávaní běžné administrativní rutiny. Výbor se dělil na sekce ''fang'' ({{Cizojazyčně|zh|房}}), jejichž počet rostl z počátečních čtyř na dvanáct v 80. letech 11. století. V období Jižní Sung byl počet sekcí zredukován, ale v jüanské době vzrostl až na 35.<ref name="hucker 436"/> |
||
Výbor převzaly i kitanská [[říše Liao]], džürčenská [[Říše Ťin (1115-1234)|říše Ťin]] a mongolská [[říše Jüan]]. V říši Jüan titul ''šu-mi-š’'' držel následník trůnu, fakticky výbor vedl pověřenec ''č’ šu-mi-jüan š’''.<ref name="theobald shumijuan"/> Jüanská vláda zřídila i pět provinčních poboček vojenského úřadu, zodpovědných za vojenské operace ve svěřených regionech. Po stabilizaci situace byly pobočky vojenského úřadu rušeny a správa přešla na [[ |
Výbor převzaly i kitanská [[říše Liao]], džürčenská [[Říše Ťin (1115-1234)|říše Ťin]] a mongolská [[říše Jüan]]. V říši Jüan titul ''šu-mi-š’'' držel následník trůnu, fakticky výbor vedl pověřenec ''č’ šu-mi-jüan š’''.<ref name="theobald shumijuan"/> Jüanská vláda zřídila i pět provinčních poboček vojenského úřadu, zodpovědných za vojenské operace ve svěřených regionech. Po stabilizaci situace byly pobočky vojenského úřadu rušeny a správa přešla na [[Historie provincií v Číně|provinční pobočky císařského sekretariátu]].<ref name="hucker 436"/> |
||
Zakladatel [[říše Ming]] [[Chung-wu|Ču Jüan-čang]] ve [[Mingská správa|své administrativě]] roku 1361 vojenský výbor zrušil a nahradil ho Hlavní vojenskou komisí ''Ta tu-tu fu'' ({{Cizojazyčně|zh|大都督府}}).<ref name="theobald shumijuan"/> |
Zakladatel [[říše Ming]] [[Chung-wu|Ču Jüan-čang]] ve [[Mingská správa|své administrativě]] roku 1361 vojenský výbor zrušil a nahradil ho Hlavní vojenskou komisí ''Ta tu-tu fu'' ({{Cizojazyčně|zh|大都督府}}).<ref name="theobald shumijuan"/> |
||
Řádek 34: | Řádek 33: | ||
}}</ref> |
}}</ref> |
||
<ref name="lau 236">{{Citace sborníku |
<ref name="lau 236">{{Citace sborníku |
||
| příjmení = Lau |
| příjmení = Lau |
||
| jméno = Nap-Yin |
| jméno = Nap-Yin |
||
| příjmení2 = Huang |
| příjmení2 = Huang |
||
| jméno2 = K’uan-chung |
| jméno2 = K’uan-chung |
||
| titul = Founding and Consolidation of the Sung Dynasty under T’ai-tsu (960–976), T’ai-tsung (976–997), and Chen-tsung (997–1022) |
| titul = Founding and Consolidation of the Sung Dynasty under T’ai-tsu (960–976), T’ai-tsung (976–997), and Chen-tsung (997–1022) |
||
| příjmení sestavitele = Twitchett |
| příjmení sestavitele = Twitchett |
||
| jméno sestavitele = Denis |
| jméno sestavitele = Denis |
||
| příjmení sestavitele2 = Smith |
| příjmení sestavitele2 = Smith |
||
| jméno sestavitele2 = |
| jméno sestavitele2 = Paul Jakov |
||
| sborník = The Cambridge History of China, Vol. 5 Part One: The Sung China And Its Precursors, 907–1279 AD |
| sborník = The Cambridge History of China, Vol. 5 Part One: The Sung China And Its Precursors, 907–1279 AD |
||
| vydání = 1 |
| vydání = 1 |
||
Řádek 51: | Řádek 50: | ||
| jazyk = anglicky |
| jazyk = anglicky |
||
| poznámky = [Dále jen Lau, Huang] |
| poznámky = [Dále jen Lau, Huang] |
||
| isbn = 0521812488 |
| isbn = 0521812488 |
||
| isbn2 = 978-0521812481 |
|||
}}</ref> |
}}</ref> |
||
<ref name="smith 368">{{Citace sborníku |
<ref name="smith 368">{{Citace sborníku |
||
Řádek 57: | Řádek 57: | ||
| jméno = Paul Jakov |
| jméno = Paul Jakov |
||
| titul = Shen-tsung’s Reign and the New Policies of Wang An-shih, 1067–1085 |
| titul = Shen-tsung’s Reign and the New Policies of Wang An-shih, 1067–1085 |
||
| příjmení sestavitele = Twitchett |
| příjmení sestavitele = Twitchett |
||
| jméno sestavitele = Denis |
| jméno sestavitele = Denis |
||
| příjmení sestavitele2 = Smith |
| příjmení sestavitele2 = Smith |
||
| jméno sestavitele2 = |
| jméno sestavitele2 = Paul Jakov |
||
| sborník = The Cambridge History of China, Vol. 5 Part One: The Sung China And Its Precursors, 907–1279 AD |
| sborník = The Cambridge History of China, Vol. 5 Part One: The Sung China And Its Precursors, 907–1279 AD |
||
| vydání = 1 |
| vydání = 1 |
||
Řádek 68: | Řádek 68: | ||
| strany = 347–483, na s. 368 |
| strany = 347–483, na s. 368 |
||
| jazyk = anglicky |
| jazyk = anglicky |
||
| poznámky = |
| poznámky = |
||
| isbn = 0521812488 |
| isbn = 0521812488 |
||
| isbn2 = 978-0521812481 |
|||
}}</ref> |
}}</ref> |
||
<ref name="theobald shumijuan">{{Citace elektronické monografie |
<ref name="theobald shumijuan">{{Citace elektronické monografie |
||
| příjmení = Theobald |
| příjmení = Theobald |
||
| jméno = Ulrich |
| jméno = Ulrich |
||
| titul = Chinaknowledge – a universal guide for China studies |
| titul = Chinaknowledge – a universal guide for China studies |
||
| url = http://www.chinaknowledge.de/index.html |
| url = http://www.chinaknowledge.de/index.html |
||
Řádek 85: | Řádek 86: | ||
}}</ref> |
}}</ref> |
||
<ref name="xu 55">{{Citace monografie |
<ref name="xu 55">{{Citace monografie |
||
| příjmení = Xu |
| příjmení = Xu |
||
| jméno = Shu’an |
| jméno = Shu’an |
||
| příjmení2 = Olivová |
| příjmení2 = Olivová |
||
Řádek 106: | Řádek 107: | ||
| jméno = Charles O |
| jméno = Charles O |
||
| rok = 1985 |
| rok = 1985 |
||
| titul = A Dictionary of Official Titles in Imperial China |
| titul = A Dictionary of Official Titles in Imperial China |
||
| vydání = |
| vydání = |
||
| vydavatel = Stanford University Press |
| vydavatel = Stanford University Press |
||
Řádek 116: | Řádek 117: | ||
}} |
}} |
||
* {{Citace monografie |
* {{Citace monografie |
||
| příjmení = Xu |
| příjmení = Xu |
||
| jméno = Shu’an |
| jméno = Shu’an |
||
| příjmení2 = Olivová |
| příjmení2 = Olivová |
||
Řádek 134: | Řádek 135: | ||
* {{Citace elektronické monografie |
* {{Citace elektronické monografie |
||
| příjmení = Theobald |
| příjmení = Theobald |
||
| jméno = Ulrich |
| jméno = Ulrich |
||
| titul = Chinaknowledge – a universal guide for China studies |
| titul = Chinaknowledge – a universal guide for China studies |
||
| url = http://www.chinaknowledge.de/index.html |
| url = http://www.chinaknowledge.de/index.html |
||
Řádek 151: | Řádek 152: | ||
[[Kategorie:Vzniklo v 8. století]] |
[[Kategorie:Vzniklo v 8. století]] |
||
[[Kategorie:Zaniklo ve 14. století]] |
[[Kategorie:Zaniklo ve 14. století]] |
||
[[Kategorie:Dějiny vojenství v Číně]] |
Aktuální verze z 26. 12. 2020, 20:45
Vojenský výbor Šu-mi-jüan (čínsky pchin-jinem Shūmìyuàn, znaky 樞密院; česky „Významný a důvěrný úřad“ či „Úřad pro významné a důvěrné [věci]“) byl v Číně od počátku 10. století do 14. století nejvyšším vojenským úřadem státní správy, který řídil ozbrojené síly státu. Vznikl počátkem období pěti dynastií pod názvem Čchung-čeng-jüan (崇政院, „Vznešený vládní úřad“), záhy byl přejmenován. Převzala jej i administrativa říše Sung založené roku 960 a od ní i říše Liao, Ťin a Jüan.
Historie
[editovat | editovat zdroj]Počátky výboru šu-mi-jüan („Významný a důvěrný úřad“ či „Úřad pro významné a důvěrné [věci]“)[1] sahají k Taj-cungovi, císaři říše Tchang (vládl 762–779),[2] který roku 765 vytvořil k vyřizování své korespondence v paláci sekretariát šu-mi-jüan obsazený sekretáři šu-mi-š’ (樞密使) vybíranými mezi eunuchy. Tito sekretáři postupem doby získali značnou moc, byli schopni ovlivňovat jmenování členů císařské rady a od 70. let 9. století kontrolovali takřka neomezeně císařský palác i úřady v hlavním městě.[1]
V období pěti dynastií v administrativě říše Pozdní Liang vznikl úřad Čchung-čeng-jüan (崇政院, „Vznešený vládní úřad“) ke spravování vojenských záležitostí. V následující říši Pozdní Tchang byl úřad přejmenován na Šu-mi-jüan.[2] Zprvu byli vedoucí výboru mimořádně vlivní a převážili i nad civilními hodnostáři, ovšem v říši Pozdní Čou se pravomoci vojenského výboru omezily na plánování a administraci vojenských akcí a od civilní správy byl oddělen.[3] V administrativě říše Sung byl výbor jedním ze dvou nejmocnějších úřadů, vedle císařského sekretariátu, který byl nejvyšším civilním úřadem.[2] Vedoucí těchto dvou úřadů a jejich zástupci tvořili císařskou radu.
Za prvního císaře dynastie Sung sloužili ve vojenském výboru zasloužilí vojevůdci, postupně je nahradili civilisté, kteří měli v rukou také výběr generálů. Při návrzích na jmenování a povýšení ovšem u kandidátů více než kompetenci zvažovali loajalitu k císaři a politické postoje.[4]
V sungské éře vojenský výbor nominálně vedl vedoucí šu-mi-š’, který měl vedlejší první úřední hodnost. Zpravidla však byl místo něj jmenován pověřený správce vojenského výboru č’ šu-mi-jüan š’ (知樞密院事),[5] obvykle titulovaný caj-č’, císařský rádce,[6] případně pověření spolusprávci tchung-č’ šu-mi jüan š’ (衕知樞密院事).[5] O stupeň níže stáli jeden nebo dva zástupci nazývaní fu šu-mi š’ (副樞密使)[5] nebo tchung-č’ šu-mi-jüan š’ (同知樞密院事), pokud byli dočasně pověřeni výkonem funkce. V letech 1078–1089 byl vedoucí úřadu a jeho zástupce přejmenováni na čeng čang-kuan (正長官) a fu čang-kuan (副長官).[2]
Pravomoci výboru se překrývaly s agendou ministerstva vojenství, časem se ustálil stav, kdy se ve výboru řešily důležité politické otázky a ministerstvo sloužilo jako konzultativní orgán a k vykonávaní běžné administrativní rutiny. Výbor se dělil na sekce fang (房), jejichž počet rostl z počátečních čtyř na dvanáct v 80. letech 11. století. V období Jižní Sung byl počet sekcí zredukován, ale v jüanské době vzrostl až na 35.[1]
Výbor převzaly i kitanská říše Liao, džürčenská říše Ťin a mongolská říše Jüan. V říši Jüan titul šu-mi-š’ držel následník trůnu, fakticky výbor vedl pověřenec č’ šu-mi-jüan š’.[2] Jüanská vláda zřídila i pět provinčních poboček vojenského úřadu, zodpovědných za vojenské operace ve svěřených regionech. Po stabilizaci situace byly pobočky vojenského úřadu rušeny a správa přešla na provinční pobočky císařského sekretariátu.[1]
Zakladatel říše Ming Ču Jüan-čang ve své administrativě roku 1361 vojenský výbor zrušil a nahradil ho Hlavní vojenskou komisí Ta tu-tu fu (大都督府).[2]
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ a b c d HUCKER, Charles O. A Dictionary of Official Titles in Imperial China. Stanford: Stanford University Press, 1985. ISBN 0-8047-1193-3. S. 436. (anglicky)
- ↑ a b c d e f THEOBALD, Ulrich. Chinaknowledge – a universal guide for China studies [online]. [cit. 2013-05-31]. Kapitola Chinese History - shumishi 樞密使 "Military Affairs Commissioners" and the shumiyuan 樞密院 "Bureau of Military Affairs". Dostupné online. (anglicky)
- ↑ LAU, Nap-Yin; HUANG, K’uan-chung. Founding and Consolidation of the Sung Dynasty under T’ai-tsu (960–976), T’ai-tsung (976–997), and Chen-tsung (997–1022). In: TWITCHETT, Denis; SMITH, Paul Jakov. The Cambridge History of China, Vol. 5 Part One: The Sung China And Its Precursors, 907–1279 AD. 1. vyd. Cambridge: Cambridge University Press, 2009. [Dále jen Lau, Huang]. ISBN 0521812488, ISBN 978-0521812481. S. 206–278, na s. 236. (anglicky)
- ↑ Lau, Huang, s. 235.
- ↑ a b c SMITH, Paul Jakov. Shen-tsung’s Reign and the New Policies of Wang An-shih, 1067–1085. In: TWITCHETT, Denis; SMITH, Paul Jakov. The Cambridge History of China, Vol. 5 Part One: The Sung China And Its Precursors, 907–1279 AD. 1. vyd. Cambridge: Cambridge University Press, 2009. ISBN 0521812488, ISBN 978-0521812481. S. 347–483, na s. 368. (anglicky)
- ↑ XU, Shu’an; OLIVOVÁ, Lucie. Vývoj správního systému v Číně. Praha: Karolinum, 2000. 110 s. ISBN 80-246-0093-5. S. 55.
Literatura
[editovat | editovat zdroj]- HUCKER, Charles O. A Dictionary of Official Titles in Imperial China. Stanford, California: Stanford University Press, 1985. 676 s. ISBN 0-8047-1193-3. (anglicky)
- XU, Shu’an; OLIVOVÁ, Lucie. Vývoj správního systému v Číně. Praha: Karolinum, 2000. 110 s. ISBN 80-246-0093-5.
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]- THEOBALD, Ulrich. Chinaknowledge – a universal guide for China studies [online]. [cit. 2013-05-31]. Kapitola Chinese History - shumishi 樞密使 "Military Affairs Commissioners" and the shumiyuan 樞密院 "Bureau of Military Affairs". Dostupné online. (anglicky)