Roverské skály
Roverské skály jsou pískovcová skalní oblast v jižní části okresu Česká Lípa v Libereckém kraji. Jako evropsky významná lokalita bylo toto území o rozloze 1688,5811 ha vyhlášeno nařízením vlády České republiky č. 208/2012 Sb. ze dne 25. 4. 2012.[1][2] Území je pod správou regionálního pracoviště Agentury ochrany přírody a krajiny ČR - Správy Chráněné krajinné oblasti Kokořínsko - Máchův kraj.[3]
![]() Roverské skály | |
---|---|
![]() Pohled na oblast u Vlhoště od severozápadu | |
Základní informace | |
Vyhlášení | 25. duben 2012 |
Vyhlásil | Vláda ČR |
Nadm. výška | 290 – 450 m n. m. |
Rozloha | 1688.5811 ha |
Poloha | |
Stát | ![]() |
Okres | Česká Lípa |
Umístění | Domašice, Dřevčice, Heřmánky, Hvězda pod Vlhoštěm, Lhota u Dřevčic, Pavličky, Skalka u Blíževedel, Tuhaň, Tuhanec, Zátyní |
Souřadnice | 50°34′20,7″ s. š., 14°27′33,51″ v. d. |
![]() ![]() Roverské skály | |
Další informace | |
Kód | 2881 |
Některá data mohou pocházet z datové položky. | |
Geografie, geologie a geomorfologie
editovatEvropsky významná lokalita leží na území Polomených hor, přináležejících do geomorfologického podcelku Dokeská pahorkatina, jednoho ze dvou podcelků geomorfologického celku Ralská pahorkatina.[4]
Vymezené území se rozkládá mezi Bliževedly na severozápadě a Dubou na jihovýchodě a dalšími sídly, které jsou administrativními součástmi uvedené obce a města.[2] Konkrétně se jedná o katastrální území Domašice, Dřevčice, Heřmánky, Hvězda pod Vlhoštěm, Lhota u Dřevčic, Pavličky, Skalka u Blíževedel, Tuhaň, Tuhanec a Zátyní.
Největší část území tvoří křídové sedimenty – pískovce jizerského souvrství (střední a zčásti svrchní turon). Charakterem těchto křídových hornin byl ovlivněn erozně-denudační reliéf Roverských skal se stupňovitou strukturou a hustou sítí kaňonovitých údolí v oblasti bez trvalých vodních toků.[2]
Předmět ochrany
editovatÚzemí EVL Roverské skály leží v Chráněné krajinné oblasti Kokořínsko - Máchův kraj. Součástí lokality je několik maloplošných chráněných území: přírodní rezervace Kostelecké bory a přírodní památky Husa, Martinské stěny a Stříbrný vrch.[3] S lokalitou bezprostředně sousedí území přírodní rezervace Vlhošť.[5]
Více než tři čtvrtiny plochy (75,93%)[2] EVL Roverské skály pokrývají subkontinentální borové doubravy. V některých extrémnějších polohách, jako jsou okraje skal a vrcholové skalní plošiny, se vyskytují i reliktní bory. Cca 7,5 % plochy pokrývají lesní kultury s nepůvodními jehličnatými dřevinami (smrkové porosty v hlubších údolích). Místy se částečně zachovaly acidofilní bučiny. V podrostu převažuje borůvka černá, brusinka obecná, vřes obecný a metlička křivolaká. Pokud jde o skalní vegetaci, převládají zde mechorosty a také kapraďorosty.
Hlavním předmětem ochrany je vláskatec tajemný (Trichomanes speciosum), západoevropský endemický a kriticky ohrožený druh kapradiny. Jedná se o druh, zapsaný v červené knize IUCN a chráněný Bernskou úmluvou.[6] Jeho výskyt na území České republiky je původní. V Roverských skalách lze tuto vzácnou kapradinu, která se rozmnožuje pouze vegetativně, nalézt v prohlubních voštin, jeskyní, skalních štěrbin a převisů v místech, kam nedopadá sluneční záření a kde je dostatečná vlhkost. V těchto skalních dutinách v oblasti Roverských skal tvoří vláskatec tajemný početné kolonie. [2]
Trampská subkultura
editovatRomantická krajina Roverských skal neboli slangově Roverek již po mnoho desítek let přitahovala pozornost příznivců specifického českého fenoménu – trampingu. Existuje dokonce samostatná trampská osada Roverští patrioti, jejíž členové, pocházející z různých míst celé ČR, se v této oblasti nejen setkávají, ale také pravidelně organizují brigády, zaměřené na úklid odpadků, údržbu cest, čištění studánek i výsadbu stromů.[7] Roverští patrioti například v roce 2015 vysázeli podél úseku Staré Husí cesty mezi Dřevčicemi a Martinskými stěnami alej, reprezentující staré regionální odrůdy ovocných stromů. Alej tvoří celkem 63 stromů. Tato alej zvítězila v celostátní soutěži Alej roku v konkurenci 61 přihlášených stromořadí a byla vyhlášena Alejí roku 2017.[8][9]
Na území Roverských skal a sousedního Vlhoště existovaly trampské kempy po celé 20. století. (Z přelomu 60. a 70. let 20. století pravděpodobně pochází i pojmenování Roverské hory, kdy tuto oblast navštěvovali členové krátkodobě obnoveného a po roce 1970 opět zrušeného Junáka a členové oddílů starších skautů - roverů).[10] Tito skauti, jejich nástupci i další příznivci trampingu nepřestali uvedenou oblast navštěvovat ani později. Mezi taková známá trampská místa[11] patří například Tisícový kámen (Tisícák) či sousední převis Krápník a další místa. Od jara 2022 lze GPS souřadnice většiny trampských tábořišť v Roverských skalách najít na webové stránce a v mobilní aplikace Trampské kempy[12].
Odkazy
editovatReference
editovat- ↑ Nařízení vlády ČR č. 208/2012
- ↑ a b c d e Evropsky významné lokality v České republice. Seznam lokalit. CZ0512100 - Roverské skály [online]. [cit. 2017-01-03]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2018-10-18.
- ↑ a b EVL Roverské skály [online]. Praha: AOPK ČR [cit. 2017-01-03]. Dostupné online.
- ↑ Seznam. Roverské skály [online]. mapy.cz [cit. 2019-12-17]. Dostupné online.
- ↑ Vlhošť [online]. AOPK ČR [cit. 2019-12-17]. Dostupné online.
- ↑ Trichomanes speciosum [online]. The IUCN Red List of Threatened Species, 2011-01-20 [cit. 2017-01-03]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2017-01-03. (anglicky)
- ↑ Roverští patrioti - kdo to je? [online]. [cit. 2017-01-03]. Dostupné online.
- ↑ Vyhlášení Aleje roku 2017 - 12. května 2018 [online]. TO Roverští patroti [cit. 2019-10-09]. Dostupné online.
- ↑ LÁNSKÝ, Tomáš. Nejkrásnější alej je z Dubé. Jsou jí dva roky a vysázeli ji trampové. iDNES.cz [online]. 2017-12-14 [cit. 2019-10-09]. Dostupné online.
- ↑ Chcete zmizet? Jeďte do Roverek, tam to není problém! [online]. [cit. 2017-01-03]. Dostupné online.
- ↑ HRNEC, František. Tramping, Roverky, Kokořínsko, kempy, sruby, mapa.... trampskekempy.com [online]. [cit. 2023-02-26]. Dostupné online.
- ↑ Viz mapa a aplikace https://trampskekempy.com