Okresy Německé demokratické republiky
Okresy v někdejší Německé demokratické republice / NDR (německy Bezirke der Deutschen demokratischen Republik / DDR) byly správní jednotky, které v letech 1952-1990
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/87/DDR_Verwaltungsbezirke_farbig.svg/300px-DDR_Verwaltungsbezirke_farbig.svg.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c7/Germany_Laender_1947_1990_DDR.png/220px-Germany_Laender_1947_1990_DDR.png)
existovaly v tehdejším Německé demokratické republice.
Členění
editovatV letech 1952 až 1990 tvořila střední úroveň státní správy. V důsledku správní reformy z roku 1952 bylo zřízeno 14 okresů, které převzaly úlohu dřívějších zemských vlád. Ty se dále dělily na venkovské a městské části. V roce 1961 Státní rada NDR postavila východní Berlín na roveň ostatních okresů.[1]
Okresy byly počtem obyvatel, rozlohou a postavením srovnatelné s okresy vládních obvodů tehdješí Německé spolkové republiky. Okresy neměly žádnou politickou (státní) autonomii jako spolkové země SRN a také žádná samosprávná práva jako místní úřad. Jednalo se o střední stupeň státní správy mezi státem a okresem, na kterém stát plnil úkoly ve větší míře, než je tomu u spolkových německých správních obvodů.
Seznam okresů
editovatOd severu k jihu byly tyto okresy:
Poloha | okres | rozloha v km² | počet obyvatel
(1989) |
hustota
osídlení ob./km² |
SPZ | členění
(1989) |
počet obcí |
---|---|---|---|---|---|---|---|
Rostock | 7 075 | 916 500 | 130 | A | 10 zemských okresů (Landkreise)
4 městské okresy (Stadtkreise) |
360 | |
Schwerin | 8 672 | 595 200 | 69 | B | 10 zemských okresů,
1 městský okres |
389 | |
Neubrandenburg | 10 948 | 620 500 | 57 | C | 14 zemských okresů,
1 městský okres |
492 | |
Potsdam | 12 568 | 1 123 800 | 89 | D, P | 15 zemských okresů,
2 městské okresy |
755 | |
Frankfurt (Oder) | 7 186 | 713 800 | 99 | E | 9 zemských okresů,
3 městské okresy |
438 | |
Magdeburg | 11 526 | 1 249 500 | 108 | H, M | 17 zemských okresů,
1 městský okres |
655 | |
Cottbus | 8 262 | 884 700 | 107 | Z | 14 zemských okresů,
1 městský okres |
574 | |
Halle | 8 771 | 1 776 500 | 203 | K, V | 20 zemských okresů,
3 městské okresy |
684 | |
Leipzig | 4 966 | 1 360 900 | 274 | S, U | 12 zemských okresů,
1 městský okres |
422 | |
Erfurt | 7 349 | 1 240 400 | 169 | L, F | 13 zemských okresů,
2 městské okresy |
719 | |
Dresden | 6 738 | 1 757 400 | 261 | R, Y | 15 zemských okresů,
2 městské okresy |
594 | |
Karl-Marx-Stadt* | 6 009 | 1 859 500 | 309 | T, X | 21 zemských okresů,
3 městské okresy |
601 | |
Gera | 4 004 | 742 000 | 185 | N | 11 zemských okresů,
2 městské okresy |
528 | |
Suhl | 3 856 | 549 400 | 142 | O | 8 zemských okresů,
1 městský okres |
358 | |
Berlín (východní část)** | 403 | 1 279 200 | 3 174 | I | (11 městských okresů/obvodů) | 1 | |
NDR celkem | 108 333 | 16 669 300 | 154 | – | 191 zemských okresů,
27 městských okresů (+ Východní Berlín) |
7 570 |
*) Okres Karl-Marx-Stadt nesl na svém začátku a konci krátce název Okres Chemnitz, podle názvu města Chemnitz, které se v době od 10. května 1953 do 30. května 1990 nazývalo Karl-Marx-Stadt .
**) Východní Berlín nebyl oficiální okres, ale funkci okresu plnil od roku 1961.
Reference
editovat- ↑ Ordnung über die Aufgaben und die Arbeitsweise der Stadtverordnetenversammlung von Groß-Berlin und ihrer Organe, Erlass des Staatsrates der DDR vom 7. September 1961 (GBl. SDr. 341, S. 3).
Externí odkazy
editovat- Gesetz über die weitere Demokratisierung des Aufbaus und der Arbeitsweise der staatlichen Organe in den Ländern der Deutschen Demokratischen Republik. Vom 23. Juli 1952.
- Karte der Verwaltungseinheiten der DDR (1957) des CIA im Archiv der Library of Congress: East Germany: Administrative divisions-June 1957. 5-58.