Ladná
Obec Ladná (německy Rampersdorf[4]) leží na jihu Moravy severně od okresního města Břeclavi. Administrativně náleží do okresu Břeclav v Jihomoravském kraji. Vznikla 1. července 2006 osamostatněním se od Břeclavi, k níž náležela od 1. srpna 1976. Katastrální území obce má výměru 1005,88 ha. Je zde evidováno 13 ulic a 481 adres. Žije zde přibližně 1 300[1] obyvatel.
Ladná | |
---|---|
pohled od severovýchodu | |
![]() ![]() | |
znakvlajka | |
Lokalita | |
Status | obec |
Pověřená obec | Břeclav |
Obec s rozšířenou působností | Břeclav (správní obvod) |
Okres | Břeclav |
Kraj | Jihomoravský |
Historická země | Morava (nepatrná část katastru náležela do roku 1920 k Dolním Rakousům) |
Stát | ![]() |
Zeměpisné souřadnice | 48°48′20″ s. š., 16°52′20″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 1 257 (2024)[1] |
Rozloha | 10,06 km²[2] |
Katastrální území | Ladná |
Nadmořská výška | 160 m n. m. |
PSČ | 691 46 |
Počet domů | 483 (2021)[3] |
Počet částí obce | 1 |
Počet k. ú. | 1 |
Počet ZSJ | 1 |
Kontakt | |
Adresa obecního úřadu | Masarykova 119/60 691 46 Ladná [email protected] |
Starostka | Mgr. Renáta Priesterrathová |
Oficiální web: www | |
![]() ![]() Ladná | |
Další údaje | |
Kód obce | 558443 |
Kód části obce | 78875 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Název
editovatVesnice se na počátku své existence jmenovala Reinbrechtsdorf ("Reinbrechtova ves" - osobní jméno v základu zřejmě náleželo podivínskému rychtáři). Od roku 1547 je v němčině doložena podoba Landsdorf, která vznikla rozlišením trojího -r- na L- v první slabice a přikloněním začátku jména ke slovu Land ("země"). Z tohoto vznikla počeštěná podoba Lanštorf užívaná do druhé světové války. V první čtvrtině 18. století bylo v němčině zavedeno jméno Rampersdorf vycházející z podoby Remprechtsdorf užívané ve 14. století a vzniklé zkomolením původního jména. Po druhé světové válce bylo přijato nové české jméno Ladná opírající se podstatné jméno lado ("neobdělávaná země").[5]
Historie
editovatPrvní zmínka o obci, která až do roku 1950 nesla český název Lanštorf,[6] je z roku 1270. Současný název získala obec k 4. květnu 1950. Ze srovnání historických a podrobných současných map vyplývá, že nepatrná část moderního katastru Ladné (území na pravém břehu Dyje) náležela do roku 1920 v rámci tzv. Valticka k Dolním Rakousům jako součást katastru Charvátské Nové Vsi, přičemž k Ladné byly dotyčné pozemky připojeny až někdy během druhé poloviny 20. století. Od 1. července 1976[7] do 30. června 2006 byla obec připojena k Břeclavi jako její místní část. Poté se opět osamostatnila.
Obyvatelstvo
editovatRok | 1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1930 | 1950 | 1961 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 | 2011 | 2021 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Počet obyvatel | 633 | 699 | 765 | 939 | 1 037 | 1 062 | 1 179 | 1 124 | 1 272 | 1 297 | 1 307 | 1 227 | 1 228 | 1 218 | 1 181 |
Počet domů | 112 | 119 | 134 | 167 | 194 | 204 | 285 | 316 | 331 | 352 | 371 | 413 | 418 | 444 | 483 |
Doprava
editovatÚzemím obce prochází dálnice D2 a silnice II/425 v úseku Hustopeče - Břeclav. Dále tudy vedou silnice III. třídy:
- III/00221 ze silnice II/425 na Břeclav
- III/00222 do obce
Pamětihodnosti
editovat- Kostel svatého Michaela archanděla – chrám v novorománském stylu z roku 1912, vystavěný dle návrhu architekta Karla Weinbrennera
- Kaple svatého Michala – obdélná stavba se zvonicí z roku 1849
- Poklona svatého Vendelína z 2. poloviny 18. století
- Boží muka u nádraží z přelomu 18. a 19. století
Galerie
editovat-
Kostel sv. Michaela archanděla
-
Kaple sv. Michala
-
Základní škola
-
Železniční zastávka
Osobnosti
editovat- Ondřej Michlovský (1868–1936), obecní starosta, zemský poslanec za agrární stranu
- Marek Šoška (*1998), český politik, právník a marketér
Společenský život
editovatSamospráva obce od roku 2017 vyvěšuje 5. července moravskou vlajku. [8]
Ukázka místního nářečí
editovat„ | Jag bívali richtáři, tak jak to biṵo, ludé sa mezi sebú škorpili dicki, jag bívali volbi. Bívali veřejné. To bili tři strani; na tři kurije sa voliṵo: tí velicí sedláci, chaṵupňíci a třeťí hofeři. U nás bivali dicki dvje strany šohajofci a michlofčáci, keří mívali takovich kortešú a tich voličú zháňali fšelijakíma vípṵatkama za pivo za gořaṵku, za guláše a potom sa voliṵo. Tenkrát (1880) postavili tú raďňicu, f keréj je zasaďená paměťňí deska, kerá tam hṵásá, jak máme mezi sebú bit sforňí a laskaví, ale to sa ňigdi neplňiṵo. Kerá strana ve volbách vihráṵa, tak tá také druhú stranu utṵačovaṵa. já diš sem biṵ tag mṵadí, tak, sem to viďéṵ na vlasňí oči, jak sa to ďíṵo. [9] | “ |
Odkazy
editovatReference
editovat- ↑ a b Český statistický úřad: Počet obyvatel v obcích – k 1. 1. 2024. Praha: Český statistický úřad. 17. května 2024. Dostupné online. [cit. 2024-05-19].
- ↑ Český statistický úřad: Malý lexikon obcí České republiky – 2017. Český statistický úřad. 15. prosince 2017. Dostupné online. [cit. 2018-08-28].
- ↑ Český statistický úřad: Výsledky sčítání 2021 – otevřená data. Dostupné online. [cit. 2022-04-18].
- ↑ HOSÁK, Ladislav. Historický místopis země Moravskoslezské. Praha: Academia, 2004. 1144 s. ISBN 80-200-1225-7. S. 257.
- ↑ Hosák, Šrámek: Místní jména na Moravě a ve Slezsku I, Praha 1970, str. 488, 489.
- ↑ Vyhláška ministra vnitra č. 13/1951 Sb., o změnách úředních názvů míst v roce 1950. Dostupné online.
- ↑ Historický lexikon obcí České republiky 1869–2005, II. díl. Praha: Český statistický úřad, 2006. ISBN 80-250-1311-1. S. 264.
- ↑ https://www.facebook.com/permalink.php?story_fbid=10155188946675661&id=224337820660
- ↑ SVĚRÁK, František. Nářečí na Břeclavsku a v dolním Pomoraví. Brno: Univerzita J. E. Purkyně, 1966.
Související články
editovatExterní odkazy
editovat- Obrázky, zvuky či videa k tématu Ladná na Wikimedia Commons
- Ladná v Registru územní identifikace, adres a nemovitostí (RÚIAN)