Benedict Anderson
Biografia | |
---|---|
Naixement | (en) Benedict Richard O'Gorman Anderson ![]() 26 agost 1936 ![]() Kunming (RP Xina) ![]() |
Mort | 13 desembre 2015 ![]() Batu (Indonèsia) ![]() |
Causa de mort | diabetis mellitus tipus 2 ![]() |
Catedràtic | |
![]() | |
Dades personals | |
Formació | Eton College Universitat Cornell King's College ![]() |
Director de tesi | George McTurnan Kahin ![]() |
Activitat | |
Camp de treball | Ciències polítiques, sociologia i historiografia ![]() |
Lloc de treball | Ithaca ![]() |
Ocupació | professor d'universitat, antropòleg, filòsof, escriptor, politòleg, historiador ![]() |
Ocupador | Universitat Cornell ![]() |
Membre de | |
Interessat en | Nacionalisme ![]() |
Obra | |
Obres destacables | |
Família | |
Pares | James Carew O'Gorman Anderson ![]() ![]() |
Germans | Perry Anderson ![]() |
Premis | |
![]() |
Benedict Richard O'Gorman Anderson, més conegut com a Benedict Anderson, (Kunming, 26 d'agost de 1936 - Batu, Indonèsia, 13 de desembre de 2015) fou un politòleg irlandès,[1] autor del llibre Imagined Communities. Reflections on the origin and Spread of Nationalism del 1983 (en català, «Comunitats imaginades. Reflexions sobre l'origen i la pujada del nacionalisme»).[2][3]
Fill de pare anglo-irlandès i de mare anglesa, és el germà de l'historiador Perry Anderson. Va estudiar als EUA a la Universitat de Califòrnia i a Anglaterra al King's College, Cambridge. Ha estat professor a la Universitat Cornell a Nova York i professor de relacions internacionals, especialitzat en el nacionalisme, a Indonèsia i Tailàndia.
Comunitats imaginades està emmarcat en un context constructivista, en el llibre Anderson es pregunta sobre per què tanta gent al món pensa pertànyer a una «nació pròpia» i per què hi continuen sent tan fidels. Focalitza la seva definició del que és una nació en l'anomenat «imaginari col·lectiu», a partir del qual en treu la definició següent: «una comunitat política imaginària. És a dir, una comunitat imaginària, que reuneix un grup de persones que no es coneixen i que no es creuaran mai, però que comparteixen el mateix sentiment de pertinença a una comunitat». El 1991, en el context de la Caiguda del Mur de Berlín i les Guerres de Iugoslàvia, va publicar una edició revisada.[4]
Referències
- ↑ Anderson, Benedict «Parentiu selectiu». Debats. Revista de cultura, poder i societat. Institució Alfons el Magnànim [València], 130, 1, 2016, pàg. 93/107. ISSN: 0212-0585 [Consulta: 26 juliol 2021].
- ↑ «Comunitats imaginades. Reflexions sobre l'origen i la propagació del nacionalisme». EditorialAfers.cat. [Consulta: 14 desembre 2015].
- ↑ Calhoun, Craig «La importància de comunitats imaginades, i de Benedict Anderson». Debats. Revista de cultura, poder i societat. Institució Alfons el Magnànim [València], 130, 1, 2016, pàg. 11/17. ISSN: 0212-0585 [Consulta: 26 juliol 2021].
- ↑ Castelló, Enric «Anderson i els mitjans. La força de les “comunitats imaginades». Debats. Revista de cultura, poder i societat. Institució Alfons el Magnànim [València], 130, 1, 2016, pàg. 75/80. ISSN: 0212-0585 [Consulta: 26 juliol 2021].
- Politòlegs estatunidencs
- Professors de la Universitat Cornell
- Alumnes de la Universitat de Cambridge
- Professors de ciències polítiques
- Alumnes de la Universitat Cornell
- Alumnes de l'Eton College
- Alumnes del King's College, Cambridge
- Morts a Indonèsia
- Persones de Yunnan
- Irlandesos
- Politòlegs europeus
- Naixements del 1936