Frankenstein de Mary Shelley: diferència entre les revisions
m neteja i estandardització de codi |
WD Etiqueta: editor de codi 2017 |
||
(9 revisions intermèdies per 6 usuaris que no es mostren) | |||
Línia 1: | Línia 1: | ||
{{Infotaula pel·lícula |
{{Infotaula pel·lícula}} |
||
⚫ | '''''Frankenstein de Mary Shelley'''''<ref name="ÉsAdir">[http://esadir.cat/filmoteca/fitxa/node/Frankenstein_de_Mary_Shelley ÉsAdir] {{ca}}</ref> (''Mary Shelley's Frankenstein'' en el seu títol original en [[anglès]]) és una pel·lícula de l'any [[1994]] dirigida per [[Kenneth Branagh]] i protagonitzada per [[Robert De Niro]], [[Kenneth Branagh]] i [[Helena Bonham Carter]],<ref name="{{ISBN|9788499754932}}">Vilaseca, Ramón Robert, [[2014]]. ''Les 500 millors pel·lícules de la història del cinema''. [[Lleida]]: [[Pagès Editors]], S. L. {{ISBN|9788499754932}}. Pàg. 293. [http://www.pageseditors.cat/CAT/llibre_milenio2.asp?idf=12&id=26&id_llibre=1996%20] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20160508213152/http://www.pageseditors.cat/CAT/llibre_milenio2.asp?idf=12&id=26&id_llibre=1996%20 |date=2016-05-08}}</ref> la qual fou emesa a [[TV3]] per primera vegada el [[27 de novembre]] del [[2003]].<ref name="ÉsAdir"/> |
||
| títol original = Mary Shelley's Frankenstein |
|||
| títol = Frankenstein de Mary Shelley |
|||
| rati imdb = 6.4 |
|||
| rati filmaffinity = 6.2 |
|||
| idioma = [[Anglès]] |
|||
| direcció = [[Kenneth Branagh]] |
|||
| producció = [[Francis Ford Coppola]], John Veitch i [[Kenneth Branagh]] per a American Zoetrope i TriStar Pictures |
|||
| guió = Steph Lady i [[Frank Darabont]], de la novel·la ''[[Frankenstein]]'' de [[Mary Shelley]] |
|||
| música = [[Patrick Doyle]] |
|||
| fotografia = Roger Pratt, en color |
|||
| repartiment = [[Robert De Niro]]<br />[[Kenneth Branagh]]<br />[[Helena Bonham Carter]]<br />[[Aidan Quinn]]<br />[[John Cleese]]<br />[[Tom Hulce]]<br />[[Ian Holm]]<br />[[Richard Briers]]<br />[[Robert Hardy]]<br />[[Cherie Lunghi]]<br />[[Celia Imrie]]<br />[[Trevyn McDowell]]<br />[[Gerard Horan]]<ref>[http://www.imdb.com/title/tt0109836/fullcredits?ref_=tt_cl_sm#cast Full Cast & Crew - IMDb] {{en}}</ref><ref name="Filmaffinity">[http://www.filmaffinity.com/es/film257442.html Filmaffinity] {{es}}</ref> |
|||
| país = [[Estats Units]] i [[Japó]] |
|||
| estrena = [[1994]] |
|||
| gènere = [[Drama]], [[cinema de terror]] i [[ciència-ficció]] |
|||
| duració = 123 min |
|||
}} |
|||
⚫ | '''''Frankenstein de Mary Shelley'''''<ref name="ÉsAdir">[http://esadir.cat/filmoteca/fitxa/node/Frankenstein_de_Mary_Shelley ÉsAdir] {{ca}}</ref> (''Mary Shelley's Frankenstein'' en el seu títol original en [[anglès]]) és una pel·lícula de l'any [[1994]] dirigida per [[Kenneth Branagh]] i protagonitzada per [[Robert De Niro]], [[Kenneth Branagh]] i [[Helena Bonham Carter]],<ref name="{{ISBN|9788499754932}}">Vilaseca, Ramón Robert, [[2014]]. ''Les 500 millors pel·lícules de la història del cinema''. [[Lleida]]: [[Pagès Editors]], S. L. {{ISBN|9788499754932}}. Pàg. 293. [http://www.pageseditors.cat/CAT/llibre_milenio2.asp?idf=12&id=26&id_llibre=1996%20]</ref> la qual fou emesa a [[TV3]] per primera vegada el [[27 de novembre]] del [[2003]].<ref name="ÉsAdir" |
||
== Argument == |
== Argument == |
||
És l'any [[1794]] i el capità Robert Walton ([[Aidan Quinn]]) rescata de les aigües àrtiques l'embogit Victor Frankenstein ([[Kenneth Branagh]]), un home perseguit per la seua pròpia demència. El doctor Frankenstein li explica una terrible història... A [[Ingostadt]] ([[Baviera]], [[Alemanya]]) coneix el sinistre professor Waldman ([[John Cleese]]), el qual va experimentar amb els límits entre la vida i la mort. El mateix Victor sent una creixent obsessió sobre la idea de desafiar la mort, creant un ésser viu. Mentre el [[còlera]] castiga la ciutat, Victor es tanca al laboratori i crearà una criatura estranya i defectuosa ([[Robert De Niro]]).<ref name="{{ISBN|9788499754932}}" |
És l'any [[1794]] i el capità Robert Walton ([[Aidan Quinn]]) rescata de les aigües àrtiques l'embogit Victor Frankenstein ([[Kenneth Branagh]]), un home perseguit per la seua pròpia demència. El doctor Frankenstein li explica una terrible història... A [[Ingostadt]] ([[Baviera]], [[Alemanya]]) coneix el sinistre professor Waldman ([[John Cleese]]), el qual va experimentar amb els límits entre la vida i la mort. El mateix Victor sent una creixent obsessió sobre la idea de desafiar la mort, creant un ésser viu. Mentre el [[còlera]] castiga la ciutat, Victor es tanca al laboratori i crearà una criatura estranya i defectuosa ([[Robert De Niro]]).<ref name="{{ISBN|9788499754932}}"/> |
||
==Context històric i artístic== |
== Context històric i artístic == |
||
''Frankenstein de Mary Shelley'' és una de les més afortunades adaptacions al cinema de la lloada novel·la de [[Mary Shelley]]: una història de terror i dolor en la qual es reflecteix la febricitat romàntica, així com els trastorns originats per la [[Revolució Industrial]]. Aquests conceptes foren revisats pel britànic [[Kenneth Branagh]] i els seus guionistes en aquesta magnifica adaptació, transpirant les incògnites de les profundes transformacions contemporànies i dels nous interrogants oberts per la tecnologia i la ciència, en especial l'[[enginyeria genètica]]. Amb el suport de [[Francis Ford Coppola]], el qual acabava d'obtindre un ampli reconeixement artístic i comercial amb la seua recreació de ''[[Dràcula de Bram Stoker]]'' ([[1992]]), Branagh exposaria el seu propi punt de vista sobre un dels mites clàssics de la literatura de terror científic (el monstre del doctor Frankenstein), un ésser estranyat de si mateix i captiu de la més exacerbada fatalitat.<ref name="{{ISBN|9788499754932}}" |
''Frankenstein de Mary Shelley'' és una de les més afortunades adaptacions al cinema de la lloada novel·la de [[Mary Shelley]]: una història de terror i dolor en la qual es reflecteix la febricitat romàntica, així com els trastorns originats per la [[Revolució Industrial]]. Aquests conceptes foren revisats pel britànic [[Kenneth Branagh]] i els seus guionistes en aquesta magnifica adaptació, transpirant les incògnites de les profundes transformacions contemporànies i dels nous interrogants oberts per la tecnologia i la ciència, en especial l'[[enginyeria genètica]]. Amb el suport de [[Francis Ford Coppola]], el qual acabava d'obtindre un ampli reconeixement artístic i comercial amb la seua recreació de ''[[Dràcula de Bram Stoker]]'' ([[1992]]), Branagh exposaria el seu propi punt de vista sobre un dels mites clàssics de la literatura de terror científic (el monstre del doctor Frankenstein), un ésser estranyat de si mateix i captiu de la més exacerbada fatalitat.<ref name="{{ISBN|9788499754932}}"/> |
||
Embotit en espès maquillatge, però sense claus ni cargols, de manera continguda i amb indissimulat accent novaiorquès, [[Robert de Niro]] caracteritza la criatura sense nom, sense passat ni futur, a la qual dota de versemblant fondària emocional. El patètic monstre, abandonat a la sort pel seu creador (el mateix Branagh fa de Victor Frankenstein) i predestinat al sofriment, és un ésser repulsiu a la vista dels altres, i tanmateix se sent angoixat per dins, dimensions explorades en la pel·lícula. Conjugant l'intimisme del drama existencial amb l'espectacularitat de la creació científica, i alhora aprofitant algunes troballes que [[James Whale]], anys enrere, va patentar en els seus dos extraordinaris clàssics sobre el monstre ([[Frankenstein (pel·lícula de 1931)|Frankenstein]] i ''La núvia de Frankenstein''), [[Kenneth Branagh]] modelaria una obra inspirada i apassionant. Visualment atractiu i de narrativa intensa, aquest [[melodrama]] [[Moviment gòtic|gòtic]] i tràgic sobresurt entre els millors que s'han fet sobre el modern Prometeu.<ref name="{{ISBN|9788499754932}}" |
Embotit en espès maquillatge, però sense claus ni cargols, de manera continguda i amb indissimulat accent novaiorquès, [[Robert de Niro]] caracteritza la criatura sense nom, sense passat ni futur, a la qual dota de versemblant fondària emocional. El patètic monstre, abandonat a la sort pel seu creador (el mateix Branagh fa de Victor Frankenstein) i predestinat al sofriment, és un ésser repulsiu a la vista dels altres, i tanmateix se sent angoixat per dins, dimensions explorades en la pel·lícula. Conjugant l'intimisme del drama existencial amb l'espectacularitat de la creació científica, i alhora aprofitant algunes troballes que [[James Whale]], anys enrere, va patentar en els seus dos extraordinaris clàssics sobre el monstre ([[Frankenstein (pel·lícula de 1931)|Frankenstein]] i ''La núvia de Frankenstein''), [[Kenneth Branagh]] modelaria una obra inspirada i apassionant. Visualment atractiu i de narrativa intensa, aquest [[melodrama]] [[Moviment gòtic|gòtic]] i tràgic sobresurt entre els millors que s'han fet sobre el modern Prometeu.<ref name="{{ISBN|9788499754932}}"/> |
||
==Frases cèlebres== |
== Frases cèlebres == |
||
{{cita| |
{{cita| |
||
:''"No, no és impossible. Podem fer-ho. Estem a un pas. I si podem canviar una part d'un ésser humà, també podem canviar totes les parts. I si podem fer això, també podem dissenyar una vida. Podem crear un ésser que no envellirà ni emmalaltirà, que serà més fort que nosaltres i millor que nosaltres; més intel·ligent que nosaltres i molt més civilitzat que nosaltres."'' ([[Kenneth Branagh]] / Victor Frankenstein)<ref name="{{ISBN|9788499754932}}" |
:''"No, no és impossible. Podem fer-ho. Estem a un pas. I si podem canviar una part d'un ésser humà, també podem canviar totes les parts. I si podem fer això, també podem dissenyar una vida. Podem crear un ésser que no envellirà ni emmalaltirà, que serà més fort que nosaltres i millor que nosaltres; més intel·ligent que nosaltres i molt més civilitzat que nosaltres."'' ([[Kenneth Branagh]] / Victor Frankenstein)<ref name="{{ISBN|9788499754932}}"/>}} |
||
{{cita| |
{{cita| |
||
:Victor Frankenstein: ''"És viu. És viu!"''<ref name="Quotes - IMDb">[http://www.imdb.com/title/tt0109836/trivia?tab=qt&ref_=tt_trv_qu Quotes - IMDb] {{en}}</ref>}} |
:Victor Frankenstein: ''"És viu. És viu!"''<ref name="Quotes - IMDb">[http://www.imdb.com/title/tt0109836/trivia?tab=qt&ref_=tt_trv_qu Quotes - IMDb] {{en}}</ref>}} |
||
{{cita| |
{{cita| |
||
:Victor Frankenstein: ''"Parles!"'' |
:Victor Frankenstein: ''"Parles!"'' |
||
:La criatura: ''"Sí, parlo, i llegeixo, i penso, i conec les maneres dels homes."''<ref name="Quotes - IMDb" |
:La criatura: ''"Sí, parlo, i llegeixo, i penso, i conec les maneres dels homes."''<ref name="Quotes - IMDb"/>}} |
||
{{cita| |
{{cita| |
||
:La criatura: ''"Si em negues la meua nit de noces... Jo seré amb tu en la teua!"''<ref name="Quotes - IMDb" |
:La criatura: ''"Si em negues la meua nit de noces... Jo seré amb tu en la teua!"''<ref name="Quotes - IMDb"/>}} |
||
==Curiositats== |
== Curiositats == |
||
* Inicialment, [[Kenneth Branagh]] volia el paper d'Elizabeth per a [[Emma Thompson]] però ja li havien ofert participar en el rodatge de ''[[Carrington (pel·lícula)|Carrington]]'' (Christopher Hampton, [[1995]]) i Branagh decidí que això era el millor per a ella.<ref name="Trivia - IMDb" |
* Inicialment, [[Kenneth Branagh]] volia el paper d'Elizabeth per a [[Emma Thompson]] però ja li havien ofert participar en el rodatge de ''[[Carrington (pel·lícula)|Carrington]]'' (Christopher Hampton, [[1995]]) i Branagh decidí que això era el millor per a ella.<ref name="Trivia - IMDb"/> |
||
* Aquest fou el primer film dirigit per [[Kenneth Branagh]] en què no participava la seua llavors muller [[Emma Thompson]].<ref name="Trivia - IMDb" |
* Aquest fou el primer film dirigit per [[Kenneth Branagh]] en què no participava la seua llavors muller [[Emma Thompson]].<ref name="Trivia - IMDb"/> |
||
* Fou durant el rodatge d'aquest film que [[Kenneth Branagh]] (llavors casat amb [[Emma Thompson]]) es va enamorar d'[[Helena Bonham Carter]].<ref name="Trivia - IMDb">[http://www.imdb.com/title/tt0109836/trivia?ref_=tt_trv_trv Trivia - IMDb] {{en}}</ref> |
* Fou durant el rodatge d'aquest film que [[Kenneth Branagh]] (llavors casat amb [[Emma Thompson]]) es va enamorar d'[[Helena Bonham Carter]].<ref name="Trivia - IMDb">[http://www.imdb.com/title/tt0109836/trivia?ref_=tt_trv_trv Trivia - IMDb] {{en}}</ref> |
||
* [[Kate Winslet]] va provar d'obtindre-hi el paper d'Elizabeth, però, finalment, va ésser [[Helena Bonham Carter]] qui el va aconseguir. No obstant això, Branagh va oferir a Winslet el paper d'Ofèlia a la seua pel·lícula ''[[Hamlet (pel·lícula de 1996)|Hamlet]]'', [[1996]]. Bonham Carter ja va interpretar Ofèlia al film ''[[Hamlet, l'honor de la venjança]]'' ([[Franco Zeffirelli]], [[1990]]).<ref name="Trivia - IMDb" |
* [[Kate Winslet]] va provar d'obtindre-hi el paper d'Elizabeth, però, finalment, va ésser [[Helena Bonham Carter]] qui el va aconseguir. No obstant això, Branagh va oferir a Winslet el paper d'Ofèlia a la seua pel·lícula ''[[Hamlet (pel·lícula de 1996)|Hamlet]]'', [[1996]]. Bonham Carter ja va interpretar Ofèlia al film ''[[Hamlet, l'honor de la venjança]]'' ([[Franco Zeffirelli]], [[1990]]).<ref name="Trivia - IMDb"/> |
||
* El [[líquid amniòtic]] en el qual la criatura és imbuïda de vida era, de fet, [[gelatina]] bullent.<ref name="Trivia - IMDb" |
* El [[líquid amniòtic]] en el qual la criatura és imbuïda de vida era, de fet, [[gelatina]] bullent.<ref name="Trivia - IMDb"/> |
||
* Els productors no es decidien sobre l'adjudicació del paper del professor Waldman a [[John Cleese]], ja que consideraven que l'actor anglès estava encasellat com a actor còmic. Finalment, va aconseguir el paper però, per a donar-li una aparença més seriosa, li van haver d'implantar unes [[pròtesi]]s dentals i de [[mentó]]. Va poder rodar la seua part en només dues setmanes.<ref name="Trivia - IMDb" |
* Els productors no es decidien sobre l'adjudicació del paper del professor Waldman a [[John Cleese]], ja que consideraven que l'actor anglès estava encasellat com a actor còmic. Finalment, va aconseguir el paper però, per a donar-li una aparença més seriosa, li van haver d'implantar unes [[pròtesi]]s dentals i de [[mentó]]. Va poder rodar la seua part en només dues setmanes.<ref name="Trivia - IMDb"/> |
||
* [[Willem Dafoe]] fou proposat per al paper de Victor Frankenstein, [[Gérard Depardieu]] i [[Andy García]] per al de la criatura, [[Sean Connery]] per al del professor Waldman i [[Roman Polanski]] per a la direcció. [[Christopher Lambert]] fou triat per a interpretar el paper de Henry Clerval, però fou substituït per [[Tom Hulce]] abans de la filmació.<ref name="Trivia - IMDb" |
* [[Willem Dafoe]] fou proposat per al paper de Victor Frankenstein, [[Gérard Depardieu]] i [[Andy García]] per al de la criatura, [[Sean Connery]] per al del professor Waldman i [[Roman Polanski]] per a la direcció. [[Christopher Lambert]] fou triat per a interpretar el paper de Henry Clerval, però fou substituït per [[Tom Hulce]] abans de la filmació.<ref name="Trivia - IMDb"/> |
||
* Després d'un primer visionat del film, [[Francis Ford Coppola]] va proposar d'eliminar-ne la primera mitja hora. Quan el director [[Kenneth Branagh]] s'hi va negar, Coppola va criticar públicament la pel·lícula.<ref name="Trivia - IMDb" |
* Després d'un primer visionat del film, [[Francis Ford Coppola]] va proposar d'eliminar-ne la primera mitja hora. Quan el director [[Kenneth Branagh]] s'hi va negar, Coppola va criticar públicament la pel·lícula.<ref name="Trivia - IMDb"/> |
||
* [[Frank Darabont]] confessà en entrevistes que no estava gens content amb la pel·lícula i que Branagh havia espatllat el projecte original.<ref name="Trivia - IMDb" |
* [[Frank Darabont]] confessà en entrevistes que no estava gens content amb la pel·lícula i que Branagh havia espatllat el projecte original.<ref name="Trivia - IMDb"/> |
||
* El film té lloc durant els anys [[1773]], [[1785]], [[1788]], [[1793]] i [[1794]].<ref name="Trivia - IMDb" |
* El film té lloc durant els anys [[1773]], [[1785]], [[1788]], [[1793]] i [[1794]].<ref name="Trivia - IMDb"/> |
||
* [[Kenneth Branagh]], [[John Cleese]] i [[Robert Hardy]] tornarien a treballar junts al film ''[[Harry Potter i la cambra secreta (pel·lícula)|Harry Potter i la cambra secreta]]'' ([[Chris Columbus]], [[2002]]). Hardy també apareixeria en tres films posteriors de la saga [[Harry Potter]], en el darrer dels quals (''[[Harry Potter i l'Orde del Fènix (pel·lícula)|Harry Potter i l'Orde del Fènix]]'') coincidiria amb [[Helena Bonham Carter]].<ref name="Trivia - IMDb" |
* [[Kenneth Branagh]], [[John Cleese]] i [[Robert Hardy]] tornarien a treballar junts al film ''[[Harry Potter i la cambra secreta (pel·lícula)|Harry Potter i la cambra secreta]]'' ([[Chris Columbus]], [[2002]]). Hardy també apareixeria en tres films posteriors de la saga [[Harry Potter]], en el darrer dels quals (''[[Harry Potter i l'Orde del Fènix (pel·lícula)|Harry Potter i l'Orde del Fènix]]'') coincidiria amb [[Helena Bonham Carter]].<ref name="Trivia - IMDb"/> |
||
* Igual que [[James Whale]] va fer amb el seu ''[[Frankenstein (pel·lícula de 1931)|Frankenstein]]'' ([[1931]]), Victor esquartera un criminal executat i n'utilitza el cos per als seus experiments.<ref name="Trivia - IMDb" |
* Igual que [[James Whale]] va fer amb el seu ''[[Frankenstein (pel·lícula de 1931)|Frankenstein]]'' ([[1931]]), Victor esquartera un criminal executat i n'utilitza el cos per als seus experiments.<ref name="Trivia - IMDb"/> |
||
* La primera paraula que diu la criatura és ''"amic"'', la qual és també el mot més freqüentment emprat per la criatura quan aprèn a parlar al film ''La núvia de Frankenstein'' de [[James Whale]].<ref name="Trivia - IMDb" |
* La primera paraula que diu la criatura és ''"amic"'', la qual és també el mot més freqüentment emprat per la criatura quan aprèn a parlar al film ''La núvia de Frankenstein'' de [[James Whale]].<ref name="Trivia - IMDb"/> |
||
* La versió definitiva del film suggereix que Henry Clerval es va matar, però n'hi ha escenes eliminades que mostren que ell i els servidors de Frankenstein van sobreviure al foc.<ref name="Trivia - IMDb" |
* La versió definitiva del film suggereix que Henry Clerval es va matar, però n'hi ha escenes eliminades que mostren que ell i els servidors de Frankenstein van sobreviure al foc.<ref name="Trivia - IMDb"/> |
||
==Errades del film== |
== Errades del film == |
||
* Després que Elizabeth és assassinada, Victor porta el seu cos a la mansió i el diposita sobre la taula cap per avall. En la següent escena, hom veu el seu cos cap per amunt.<ref name="Goofs - IMDb">[http://www.imdb.com/title/tt0109836/trivia?tab=gf&ref_=tt_trv_gf Goofs - IMDb] {{en}}</ref> |
* Després que Elizabeth és assassinada, Victor porta el seu cos a la mansió i el diposita sobre la taula cap per avall. En la següent escena, hom veu el seu cos cap per amunt.<ref name="Goofs - IMDb">[http://www.imdb.com/title/tt0109836/trivia?tab=gf&ref_=tt_trv_gf Goofs - IMDb] {{en}}</ref> |
||
Línia 75: | Línia 59: | ||
== Enllaços externs == |
== Enllaços externs == |
||
* [http://www.rottentomatoes.com/m/mary_shelleys_frankenstein/ Rotten Tomatoes] {{en}} |
|||
* [http://www.nytimes.com/movie/review?res=9C04E6DA143EF937A35752C1A962958260 Film Review: Frankenstein; A Brain on Ice, a Dead Toad and Voila! - The New York Times] {{en}} |
* [http://www.nytimes.com/movie/review?res=9C04E6DA143EF937A35752C1A962958260 Film Review: Frankenstein; A Brain on Ice, a Dead Toad and Voila! - The New York Times] {{en}} |
||
* [http://www.tcm.com/this-month/article/81554%7C0/Mary-Shelley-s-Frankenstein.html Turner Classic Movies] {{en}} |
|||
* [http://www.boxofficemojo.com/movies/?id=maryshelleysfrankenstein.htm Box Office Mojo] {{en}} |
|||
* [https://www.youtube.com/watch?v=Lg17y6iz7Xs Tràiler a YouTube] {{en}} |
|||
{{Autoritat}} |
{{Autoritat}} |
||
[[Categoria:Pel·lícules del 1994]] |
[[Categoria:Pel·lícules dels Estats Units del 1994]] |
||
⚫ | |||
[[Categoria:Pel·lícules del Japó de la dècada del 1990]] |
[[Categoria:Pel·lícules del Japó de la dècada del 1990]] |
||
[[Categoria:Pel·lícules en anglès]] |
[[Categoria:Pel·lícules en anglès]] |
||
[[Categoria:Pel·lícules de monstres]] |
|||
[[Categoria:Pel·lícules dramàtiques dels Estats Units]] |
[[Categoria:Pel·lícules dramàtiques dels Estats Units]] |
||
[[Categoria:Pel·lícules ambientades en el segle XVIII]] |
[[Categoria:Pel·lícules ambientades en el segle XVIII]] |
||
[[Categoria:Pel·lícules basades en Frankenstein]] |
[[Categoria:Pel·lícules basades en Frankenstein]] |
||
⚫ |
Revisió de 21:54, 20 feb 2023
Frankenstein ![]() | |
---|---|
Fitxa | |
Direcció | Kenneth Branagh ![]() |
Protagonistes | |
Producció | Francis Ford Coppola i James V. Hart ![]() |
Dissenyador de producció | Tim Harvey ![]() |
Guió | Frank Darabont i Steph Lady ![]() |
Música | Patrick Doyle ![]() |
Fotografia | Roger Pratt ![]() |
Muntatge | Andrew Marcus ![]() |
Vestuari | James Acheson ![]() |
Productora | American Zoetrope ![]() |
Distribuïdor | InterCom, Fórum Hungary i Netflix ![]() |
Dades i xifres | |
País d'origen | Japó i Estats Units d'Amèrica ![]() |
Estrena | 4 novembre 1994 ![]() |
Durada | 123 min ![]() |
Idioma original | anglès ![]() |
Rodatge | Suïssa i Estudis Pinewood ![]() |
Color | en color ![]() |
Pressupost | 45.000.000 $ ![]() |
Descripció | |
Basat en | Frankenstein o el Prometeu modern ![]() |
Gènere | cinema romàntic, cinema de terror, cinema de ciència-ficció, drama i pel·lícula basada en una novel·la ![]() |
Lloc de la narració | Alemanya ![]() |
Premis i nominacions | |
Nominacions | |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
Frankenstein de Mary Shelley[1] (Mary Shelley's Frankenstein en el seu títol original en anglès) és una pel·lícula de l'any 1994 dirigida per Kenneth Branagh i protagonitzada per Robert De Niro, Kenneth Branagh i Helena Bonham Carter,[2] la qual fou emesa a TV3 per primera vegada el 27 de novembre del 2003.[1]
Argument
[modifica]És l'any 1794 i el capità Robert Walton (Aidan Quinn) rescata de les aigües àrtiques l'embogit Victor Frankenstein (Kenneth Branagh), un home perseguit per la seua pròpia demència. El doctor Frankenstein li explica una terrible història... A Ingostadt (Baviera, Alemanya) coneix el sinistre professor Waldman (John Cleese), el qual va experimentar amb els límits entre la vida i la mort. El mateix Victor sent una creixent obsessió sobre la idea de desafiar la mort, creant un ésser viu. Mentre el còlera castiga la ciutat, Victor es tanca al laboratori i crearà una criatura estranya i defectuosa (Robert De Niro).[2]
Context històric i artístic
[modifica]Frankenstein de Mary Shelley és una de les més afortunades adaptacions al cinema de la lloada novel·la de Mary Shelley: una història de terror i dolor en la qual es reflecteix la febricitat romàntica, així com els trastorns originats per la Revolució Industrial. Aquests conceptes foren revisats pel britànic Kenneth Branagh i els seus guionistes en aquesta magnifica adaptació, transpirant les incògnites de les profundes transformacions contemporànies i dels nous interrogants oberts per la tecnologia i la ciència, en especial l'enginyeria genètica. Amb el suport de Francis Ford Coppola, el qual acabava d'obtindre un ampli reconeixement artístic i comercial amb la seua recreació de Dràcula de Bram Stoker (1992), Branagh exposaria el seu propi punt de vista sobre un dels mites clàssics de la literatura de terror científic (el monstre del doctor Frankenstein), un ésser estranyat de si mateix i captiu de la més exacerbada fatalitat.[2]
Embotit en espès maquillatge, però sense claus ni cargols, de manera continguda i amb indissimulat accent novaiorquès, Robert de Niro caracteritza la criatura sense nom, sense passat ni futur, a la qual dota de versemblant fondària emocional. El patètic monstre, abandonat a la sort pel seu creador (el mateix Branagh fa de Victor Frankenstein) i predestinat al sofriment, és un ésser repulsiu a la vista dels altres, i tanmateix se sent angoixat per dins, dimensions explorades en la pel·lícula. Conjugant l'intimisme del drama existencial amb l'espectacularitat de la creació científica, i alhora aprofitant algunes troballes que James Whale, anys enrere, va patentar en els seus dos extraordinaris clàssics sobre el monstre (Frankenstein i La núvia de Frankenstein), Kenneth Branagh modelaria una obra inspirada i apassionant. Visualment atractiu i de narrativa intensa, aquest melodrama gòtic i tràgic sobresurt entre els millors que s'han fet sobre el modern Prometeu.[2]
Frases cèlebres
[modifica]« |
|
» |
« |
|
» |
« |
|
» |
« |
|
» |
Curiositats
[modifica]- Inicialment, Kenneth Branagh volia el paper d'Elizabeth per a Emma Thompson però ja li havien ofert participar en el rodatge de Carrington (Christopher Hampton, 1995) i Branagh decidí que això era el millor per a ella.[4]
- Aquest fou el primer film dirigit per Kenneth Branagh en què no participava la seua llavors muller Emma Thompson.[4]
- Fou durant el rodatge d'aquest film que Kenneth Branagh (llavors casat amb Emma Thompson) es va enamorar d'Helena Bonham Carter.[4]
- Kate Winslet va provar d'obtindre-hi el paper d'Elizabeth, però, finalment, va ésser Helena Bonham Carter qui el va aconseguir. No obstant això, Branagh va oferir a Winslet el paper d'Ofèlia a la seua pel·lícula Hamlet, 1996. Bonham Carter ja va interpretar Ofèlia al film Hamlet, l'honor de la venjança (Franco Zeffirelli, 1990).[4]
- El líquid amniòtic en el qual la criatura és imbuïda de vida era, de fet, gelatina bullent.[4]
- Els productors no es decidien sobre l'adjudicació del paper del professor Waldman a John Cleese, ja que consideraven que l'actor anglès estava encasellat com a actor còmic. Finalment, va aconseguir el paper però, per a donar-li una aparença més seriosa, li van haver d'implantar unes pròtesis dentals i de mentó. Va poder rodar la seua part en només dues setmanes.[4]
- Willem Dafoe fou proposat per al paper de Victor Frankenstein, Gérard Depardieu i Andy García per al de la criatura, Sean Connery per al del professor Waldman i Roman Polanski per a la direcció. Christopher Lambert fou triat per a interpretar el paper de Henry Clerval, però fou substituït per Tom Hulce abans de la filmació.[4]
- Després d'un primer visionat del film, Francis Ford Coppola va proposar d'eliminar-ne la primera mitja hora. Quan el director Kenneth Branagh s'hi va negar, Coppola va criticar públicament la pel·lícula.[4]
- Frank Darabont confessà en entrevistes que no estava gens content amb la pel·lícula i que Branagh havia espatllat el projecte original.[4]
- El film té lloc durant els anys 1773, 1785, 1788, 1793 i 1794.[4]
- Kenneth Branagh, John Cleese i Robert Hardy tornarien a treballar junts al film Harry Potter i la cambra secreta (Chris Columbus, 2002). Hardy també apareixeria en tres films posteriors de la saga Harry Potter, en el darrer dels quals (Harry Potter i l'Orde del Fènix) coincidiria amb Helena Bonham Carter.[4]
- Igual que James Whale va fer amb el seu Frankenstein (1931), Victor esquartera un criminal executat i n'utilitza el cos per als seus experiments.[4]
- La primera paraula que diu la criatura és "amic", la qual és també el mot més freqüentment emprat per la criatura quan aprèn a parlar al film La núvia de Frankenstein de James Whale.[4]
- La versió definitiva del film suggereix que Henry Clerval es va matar, però n'hi ha escenes eliminades que mostren que ell i els servidors de Frankenstein van sobreviure al foc.[4]
Errades del film
[modifica]- Després que Elizabeth és assassinada, Victor porta el seu cos a la mansió i el diposita sobre la taula cap per avall. En la següent escena, hom veu el seu cos cap per amunt.[5]
Premis
[modifica]- [[1994]]: Nominada a l'Oscar (Millor Maquillatge)
- [[1994]]: Nominada als Premis BAFTA (Millor Disseny de Producció)[6]
Vegeu també
[modifica]- Frankenstein, novel·la escrita per Mary Shelley i publicada el 1818
- Frankenstein (pel·lícula de 1910), dirigida per J. Searle Dawley
- Frankenstein (pel·lícula de 1931), dirigida per James Whale
- El jove Frankenstein (1974), dirigida per Mel Brooks
Referències
[modifica]- ↑ 1,0 1,1 ÉsAdir (català)
- ↑ 2,0 2,1 2,2 2,3 2,4 Vilaseca, Ramón Robert, 2014. Les 500 millors pel·lícules de la història del cinema. Lleida: Pagès Editors, S. L. ISBN 9788499754932. Pàg. 293. [1] Arxivat 2016-05-08 a Wayback Machine.
- ↑ 3,0 3,1 3,2 Quotes - IMDb (anglès)
- ↑ 4,00 4,01 4,02 4,03 4,04 4,05 4,06 4,07 4,08 4,09 4,10 4,11 4,12 4,13 Trivia - IMDb (anglès)
- ↑ Goofs - IMDb (anglès)
- ↑ Filmaffinity (castellà)
Bibliografia
[modifica]- Lori Leathers Single, "Reading Against the Grain: The U.S. Reception of Branagh's "Mary Shelley's Frankenstein"". A: Studies in Popular Culture, Popular Culture Association in the South, vol. 21, núm. 2 (octubre del 1998), pàgs. 1-18. [2]