Espàrids
(S'ha redirigit des de: Sparidae)
Els espàrids (Sparidae) són una de les famílies de peixos més ben representades a la mar Catalana.[2] En formen part alguns dels peixos que es poden trobar habitualment a les nostres costes, com el sarg, l'esparrall, l'orada, l'oblada o la salpa.
Sparidae ![]() | |
---|---|
![]() Esparrall (Diplodus annularis) | |
![]() | |
Període | |
Taxonomia | |
Super-regne | Holozoa |
Regne | Animalia |
Fílum | Chordata |
Classe | Actinopteri |
Ordre | Spariformes |
Família | Sparidae ![]() Rafinesque, 1810 |
Nomenclatura | |
Sinònims | |
Gèneres | |
Vegeu la classificació |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/85/Acanthopagrus_latus_Day.png/220px-Acanthopagrus_latus_Day.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2d/Snapper_melb_aquarium.jpg/220px-Snapper_melb_aquarium.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7a/Diplodus_vulgaris.jpg/220px-Diplodus_vulgaris.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b9/Pagrus_major_Red_seabream_ja01.jpg/220px-Pagrus_major_Red_seabream_ja01.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0b/Sparus_aurata.Dourada.jpg/220px-Sparus_aurata.Dourada.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/27/Stenotomus_chrysops_%28line_art%29.jpg/220px-Stenotomus_chrysops_%28line_art%29.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d3/Oblada_melanura.jpg/220px-Oblada_melanura.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/45/Lithognathus_mormyrus.jpg/220px-Lithognathus_mormyrus.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/20/Sarpa_salpa_02.jpg/220px-Sarpa_salpa_02.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/dd/Spondyliosoma_cantharus.jpg/220px-Spondyliosoma_cantharus.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/99/Diplodus_sargus01.jpg/220px-Diplodus_sargus01.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e8/Acanthopagrus_butcheri_01.jpg/220px-Acanthopagrus_butcheri_01.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/48/Pagellus_bogaraveo_-_Baron_Cuvier.jpg/220px-Pagellus_bogaraveo_-_Baron_Cuvier.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6f/Pterogymnus_laniarius.png/220px-Pterogymnus_laniarius.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/dc/Rhabdosargus_sarba.jpg/220px-Rhabdosargus_sarba.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/62/Acanthopagrus_bifasciatus_by_Michal_Mikula.jpg/220px-Acanthopagrus_bifasciatus_by_Michal_Mikula.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/66/Sheepshead.jpg/220px-Sheepshead.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9c/Pagrus_pargus_1_by_Line1.jpg/220px-Pagrus_pargus_1_by_Line1.jpg)
Morfologia
modifica- Tenen un cos alt, comprimit i fusiforme
- cap gros i amb el perfil convex.
- La boca és petita i, en alguns casos, lleugerament protràctil i proveïda de dents fortes i diferenciades segons la funció.
- L'aleta dorsal és única, llarga, té radis espinosos a la primera meitat i és tova a la part posterior.
- Les pectorals són llargues i punxegudes.
- Peduncle caudal robust.
- Escates ctenoides.
- Nombre de vèrtebres: 24 (10 + 14).
- Flancs generalment argentats amb, sovint, bandes transversals fosques.[3][1]
Reproducció
modificaSón hermafrodites, proterògins o proteràndrics segons les espècies. Els ous són planctònics.[4]
Alimentació
modificaMengen invertebrats bentònics.[1]
Hàbitat
modificaLa gran majoria són habitants de la zona litoral i es troben prop del fons.[4]
Distribució geogràfica
modificaViuen als mars i oceans de clima tropical i temperat.[5]
Cuina
modificaUna de les espècies més apreciada en gastronomia és l'orada (Sparus aurata).
Classificació
modificaN'hi ha 125 espècies repartides en 37 gèneres:
- Gènere Acanthopagrus
- Acanthopagrus akazakii (Iwatsuki, Kimura & Yoshino, 2006)[6]
- Acanthopagrus australis (Gunther, 1859)
- Acanthopagrus berda (Forsskål, 1775)
- Acanthopagrus bifasciatus (Forsskål, 1775)
- Acanthopagrus butcheri (Munro, 1949)
- Acanthopagrus latus (Houttuyn, 1782)
- Acanthopagrus palmaris (Whitley, 1935)
- Acanthopagrus schlegelii czerskii (Berg, 1914)
- Acanthopagrus schlegelii schlegelii (Bleeker, 1854)
- Acanthopagrus sivicolus (Akazaki, 1962)
- Acanthopagrus taiwanensis (Iwatsuki & Carpenter, 2006)
- Gènere Allotaius
- Gènere Archosargus
- Gènere Argyrops
- Argyrops bleekeri (Oshima, 1927)
- Argyrops filamentosus (Valenciennes, 1830)
- Argyrops megalommatus (Klunzinger, 1870)
- Argyrops spinifer (Forsskål, 1775)
- Gènere Argyrozona
- Argyrozona argyrozona (Valenciennes, 1830)
- Gènere Boops
- Boga (Boops boops) (Linnaeus, 1758)
- Boops lineatus (Boulenger, 1892)
- Gènere Boopsoidea
- Gènere Calamus
- Calamus arctifrons (Goode & Bean, 1882)
- Calamus bajonado (Bloch & Schneider, 1801)
- Calamus brachysomus (Lockington, 1880)
- Calamus calamus (Valenciennes, 1830)
- Calamus campechanus (Randall & Caldwell, 1966)
- Calamus cervigoni (Randall & Caldwell, 1966)
- Calamus leucosteus (Jordan & Gilbert, 1885)
- Calamus mu (Randall & Caldwell, 1966)
- Calamus nodosus (Randall & Caldwell, 1966)
- Calamus penna (Valenciennes, 1830)
- Calamus pennatula (Guichenot, 1868)
- Calamus proridens (Jordan & Gilbert, 1884)
- Calamus taurinus (Jenyns, 1840)
- Gènere Cheimerius
- Cheimerius matsubarai (Akazaki, 1962)
- Cheimerius nufar (Valenciennes, 1830)
- Gènere Chrysoblephus
- Chrysoblephus anglicus (Gilchrist & Thompson, 1908)
- Chrysoblephus cristiceps (Valenciennes, 1830)
- Chrysoblephus gibbiceps (Valenciennes, 1830)
- Chrysoblephus laticeps (Valenciennes, 1830)
- Chrysoblephus lophus (Fowler, 1925)
- Chrysoblephus puniceus (Gilchrist & Thompson, 1908)
- Gènere Crenidens
- Crenidens crenidens (Forsskål, 1775)
- Gènere Cymatoceps
- Cymatoceps nasutus (Castelnau, 1861)
- Gènere Dentex
- Dentex angolensis (Poll & Maul, 1953)
- Dentex barnardi (Cadenat, 1970)
- Dentex canariensis (Steindachner, 1881)
- Dentex congoensis (Poll, 1954)
- Déntol (Dentex dentex) (Linnaeus, 1758)
- Dentex fourmanoiri (Akazaki & Séret, 1999)
- Corcovada (Dentex gibbosus) (Rafinesque, 1810)
- Dentex macrophthalmus (Bloch, 1791)
- Dentex maroccanus (Valenciennes, 1830)
- Dentex tumifrons (Temminck & Schlegel, 1843)
- Gènere Diplodus
- Esparrall (Diplodus annularis) (Linnaeus, 1758)
- Diplodus argenteus argenteus (Valenciennes, 1830)
- Diplodus argenteus caudimacula (Poey, 1860)
- Diplodus bellottii (Steindachner, 1882)
- Diplodus bermudensis (Caldwell, 1965)
- Diplodus capensis (Smith, 1844)
- Diplodus cervinus cervinus (Lowe, 1838)
- Diplodus cervinus hottentotus (Smith, 1844)
- Diplodus cervinus omanensis (Bauchot & Bianchi, 1984)
- Diplodus fasciatus (Valenciennes, 1830)
- Diplodus holbrookii (Bean, 1878)
- Diplodus noct (Valenciennes, 1830)
- Diplodus prayensis (Cadenat, 1964)
- Morruda (Diplodus puntazzo) (Cetti, 1777)
- Sarg (Diplodus sargus) (Linnaeus, 1758)
- Diplodus sargus ascensionis (Valenciennes, 1830)
- Diplodus sargus cadenati (de la Paz, Bauchot & Daget, 1974)
- Diplodus sargus helenae (Sauvage, 1879)
- Diplodus sargus kotschyi (Steindachner, 1876)
- Diplodus sargus lineatus (Valenciennes, 1830)
- Diplodus sargus sargus (Linnaeus, 1758)
- Variada (Diplodus vulgaris) (Geoffroy Saint-Hilaire, 1817)
- Gènere Evynnis
- Evynnis cardinalis (Lacépède, 1802)
- Evynnis japonica (Tanaka, 1931)
- Gènere Gymnocrotaphus
- Gènere Lagodon
- Gènere Lithognathus
- Lithognathus aureti (Smith, 1962)
- Lithognathus lithognathus (Cuvier, 1829)
- Mabre (Lithognathus mormyrus) (Linnaeus, 1758)
- Lithognathus olivieri (Penrith & Penrith, 1969)
- Gènere Oblada
- Oblada (Oblada melanura) (Linnaeus, 1758)
- Gènere Pachymetopon
- Pachymetopon aeneum (Gilchrist & Thompson, 1908)
- Pachymetopon blochii (Valenciennes, 1830)
- Pachymetopon grande (Günther, 1859)
- Gènere Pagellus
- Besuc (Pagellus acarne) (Risso, 1827)
- Pagellus affinis (Boulenger, 1888)
- Pagellus bellottii (Steindachner, 1882)
- Goràs (Pagellus bogaraveo) (Brünnich, 1768)
- Pagell (Pagellus erythrinus) (Linnaeus, 1758)
- Pagellus natalensis (Steindachner, 1903)
- Gènere Pagrus
- Pagrus africanus (Akazaki, 1962)
- Pagrus auratus (Forster, 1801)
- Pagrus auriga (Valenciennes, 1843)
- Pagrus caeruleostictus (Valenciennes, 1830)
- Pagrus major (Temminck & Schlegel, 1843)
- Pagre (Pagrus pagrus) (Linnaeus, 1758)
- Gènere Parargyrops
- Parargyrops edita (Tanaka, 1916)
- Gènere Petrus
- Petrus rupestris (Valenciennes, 1830)
- Gènere Polyamblyodon
- Polyamblyodon germanum (Barnard, 1934)
- Polyamblyodon gibbosum (Pellegrin, 1914)
- Gènere Polysteganus
- Polysteganus baissaci (Smith, 1978)
- Polysteganus coeruleopunctatus (Klunzinger, 1870)
- Polysteganus praeorbitalis (Günther, 1859)
- Polysteganus undulosus (Regan, 1908)
- Gènere Porcostoma
- Porcostoma dentata (Gilchrist & Thompson, 1908)
- Gènere Ptreogymnus
- Pterogymnus laniarius (Valenciennes, 1830)
- Gènere Rhabdosargus
- Rhabdosargus globiceps (Valenciennes, 1830)
- Rhabdosargus haffara (Forsskål, 1775)
- Rhabdosargus holubi (Steindachner, 1881)
- Rhabdosargus sarba (Forsskål, 1775)
- Rhabdosargus thorpei (Smith, 1979)
- Gènere Sarpa
- Salpa (Sarpa salpa) (Linnaeus, 1758)
- Gènere Sparidentex
- Sparidentex hasta (Valenciennes, 1830)
- Gènere Sparodon
- Sparodon durbanensis (Castelnau, 1861)
- Gènere Sparus
- Orada (Sparus aurata) (Linnaeus, 1758)
- Gènere Spondyliosoma
- Càntera (Spondyliosoma cantharus) (Linnaeus, 1758)
- Spondyliosoma emarginatum (Valenciennes, 1830)
- Gènere Stenotomus
- Stenotomus caprinus (Jordan & Gilbert, 1882)
- Stenotomus chrysops (Linnaeus, 1766)
- Gènere Virididentex
- Virididentex acromegalus (Osório, 1911)[7][8][9]
Observacions
modificaEl consum d'algunes de les seues espècies pot produir ciguatera.[1][10]
Referències
modifica- ↑ 1,0 1,1 1,2 1,3 FishBase (anglès)
- ↑ Història Natural dels Països Catalans. Enciclopèdia Catalana. Vol 11, "Peixos", pp. 270.
- ↑ Mas Ferrà, Xavier i Canyelles Ferrà, Xavier: Peixos de les Illes Balears. Editorial Moll, Palma, maig del 2000. Manuals d'Introducció a la naturalesa, 13. ISBN 84-273-6013-4. Plana 173.
- ↑ 4,0 4,1 «Espàrids». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
- ↑ ZipCodeZoo.com (anglès)
- ↑ Iwatsuki, Kimura & Yoshino «A new sparid, Acanthopagrus akazakii, from New Caledonia with notes on nominal species of Acanthopagrus». Ichthyological Research, 53, 4, 2006, pàg. 406–414. DOI: 10.1007/s10228-006-0365-z.
- ↑ Animal Diversity Web (anglès)
- ↑ MarineSpecies.org (anglès)
- ↑ The Taxonomicon (anglès)
- ↑ Robins, C.R., R.M. Bailey, C.E. Bond, J.R. Brooker, E.A. Lachner, R.N. Lea i W.B. Scott, 1991. World fishes important to North Americans. Exclusive of species from the continental waters of the United States and Canada. Am. Fish. Soc. Spec. Publ. (21):243 p.
Bibliografia
modifica- Davidson, Alan: Mediterranean Seafood, Penguin, 1972. ISBN 0-14-046174-4, pp. 86-108.
- Helfman, B. Collette i D. Facey: The diversity of fishes. Blackwell Science, Malden, Massachusetts (Estats Units), 1997.
- Moyle, P.; Cech, J. Fishes: An Introduction to Ichthyology (en anglès). 4a edició. Prentice Hall, 2000. ISBN 9780130112828.
- Nelson, J. S. Fishes of the World (en anglès). 3a edició. Wiley, 1994. ISBN 978-0-471-54713-6.
- Wheeler, A. The World Encyclopedia of Fishes (en anglès). 2a edició. Macdonald, 1985. ISBN 978-0356107158.
Enllaços externs
modifica- Fotografies (anglès)
- Dr. Pez Arxivat 2008-09-21 a Wayback Machine. (castellà)