Llançament de javelina
El llançament de javelina és una prova de l'atletisme actual, on es llança amb la mà una javelina, feta de metall o fibra de vidre. Forma part del programa olímpic com a especialitat i com a part de les proves combinades de l'heptatló i decatló.
![]() | |
Esport | atletisme ![]() |
---|---|
Tipus | llançament ![]() |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1d/Javelin_thrower_Louvre_G243.jpg/220px-Javelin_thrower_Louvre_G243.jpg)
Antigament, la javelina era una arma, més lleugera que una llança.
Història
modificaEl llançament de javelina, així com d’altres proves atlètiques, va evolucionar a partir d’una activitat quotidiana relacionada tant amb la caça com amb la guerra. Així, ja va formar part de les proves dels primers Jocs Olímpics del 708 aC, junt amb el llançament de disc, la cursa i la lluita. Igualment, era una de les proves del pentatló antic, junt també amb la lluita, els salts i la cursa de 180 metres. Els documents testimonien diferents tipus de llançament de javelina: el llarg, molt similar a l’actual, amb punteria i damunt d’un cavall. A partir de les imatges conservades en vasos i atuells, els investigadors no es posen d’acord si el llançament es feia en moviment, però sí sembla que les javelines eren flexibles i es llançaven amb una corda o tira de cuir.[1][2]
Sembla que durant l’Edat Mitjana també es feien competicions de llançament de javelina, però es tractava més aviat d’una prova de precisió més que de distància, en la qual els participants havien d’encertar blancs fixes. La prova tal com s’entén avui en dia es va popularitzar sobretot durant la segona meitat del segle xix, de la mà de llançadors hongaresos, alemanys i, sobretot, escandinaus, que són els que van reglamentar-la. Bona part d’aquestes regles encara són vigents.[3]
Finalment, es va introduir dins del catàleg de proves olímpiques en els IV Jocs de Londres del 1908, pel que fa als homes, i en els de 1932 a Los Ángeles, pel que fa a les dones.[3]
Reglament
modificaEl llançament de javelina és l'únic llançament que no es fa des d'un cercle, sinó que està precedit per una cursa d'impuls. En l'esport actual, es llança des d'un passadís d'una amplada de 4 metres i entre 30 i 36,5 metres de llargada, acabat en un arc de 8 metres de radi.[4] El sector de caiguda està marcat amb dues línies blanques de 5 cm d'amplada de manera que si, les vores internes de les línies es prolonguen, haurien de passar per les dues interseccions de les vores interiors de l'arc i les línies paral·leles que delimiten el passadís d'embranzida i que es creuen en el punt central del cercle, del qual l'arc forma part. El sector té 29º aproximadament.[5]
Per cada intent l'atleta té un minut. Normalment cada participant fa tres intents, i els vuit atletes amb millor marca vàlida, o tots si són vuit o menys, en fan uns altres tres en ordre invers a la seva millor marca.
La javelina s'ha d'agafar per l'encordadura (almenys la mà de l'atleta l'ha de tocar), i llançar-se per sobre de l'espatlla o del braç de llançar. No es permet llançar-la en rotació i l'atleta no pot donar l'esquena al sector de caiguda abans de deixar anar la javelina, i no s'autoritzen els estils no clàssics. Si la javelina es trenca en l'intent o en l'aire no es comptarà com a nul, però si la ruptura fa perdre l'equilibri l'atleta i provoca que toqui fora de l'arc, en aquest cas se li permetrà tornar a començar. En la caiguda, la punta metàl·lica ha de tocar el terra abans que qualsevol altra part de la javelina.[6][7]
Al llarg dels temps les javelines van tenir diferents dissenys fins que el 1986, arran de diverses problemàtiques i el potencial perill que tenien els llançaments, es van establir els criteris actuals: la javelina masculina ha de pesar com a mínim 800 g i medir entre 2,6 m i 2,7 m de llarg, mentre que la femenina ha de pesar 600 g i fer entre 2,2 m i 2,3 m de llarg.[7]
Els atletes txecs Barbora Spotáková i Jan Zelezny es consideren els millors llançadors de javelina de la història i encara avui ostenten els respectius rècords mundials.[7]
(Actualitzat a 13.06.2024)
Marca | Atleta | País | Lloc | Data | ||
---|---|---|---|---|---|---|
Rècord mundial (WR) | Homes | 98m 48 cm | Jan Zelezný[10] | Txèquia | Jena | 25-05-1996 |
Dones | 72m 28 cm | Barbora Špotáková[11] | Txèquia | Stuttgart | 13-09-2008 | |
Rècord olímpic (OR) | Homes | 90m 57 cm | Andreas Thorkildsen | Noruega | Beijing | 23-08-2008 |
Dones | 71m 53 cm | Osleidys Menéndez | Cuba | Atenes | 27-08-2004 | |
Rècord europeu (ER) | Homes | 98m 48 cm | Jan Zelezný | Txèquia | Jena | 25-05-1996 |
Dones | 72m 28 cm | Barbora Špotáková | Txèquia | Stuttgart | 13-09-2008 | |
Rècord americà (NA) | Homes | 93m 07 cm | Anderson Peters | Grenada | Doha | 13-05-2022 |
Dones | 71m 70 cm | Osleidys Menéndez | Cuba | Hèlsinki | 14-08-2005 | |
Rècord sud-americà (SA) | Homes | 85m 11 cm | Pedro Henrique Rodrigues | Brasil | Cuiabá | 12-05-2024 |
Dones | 66m 70 cm | Flor Ruiz | Colòmbia | Cuiabá | 12-05-2024 | |
Rècord africà (AF) | Homes | 92m 72 cm | Julius Yego | Kenya | Beijing | 26-08-2015 |
Dones | 69m 35 cm | Sunette Viljoen | Sud-àfrica | Nova York | 9-06-2012 | |
Rècord asiàtic (AS) | Homes | 91m 36 cm | Chao-Tsun Cheng | Xina Taipei | Taipei | 26-08-2017 |
Dones | 67m 98 cm | Huihui Lyu | R.P. de la Xina | Shenyang | 02-08-2019 | |
Rècord oceànic (OC) | Homes | 89m 02 cm | Jarrod Bannister | Austràlia | Brisbane | 29-02-2008 |
Dones | 68 m 92 cm | Kathryn Michell | Austràlia | Gold Coast | 11-04-2018 |
Millors marques mundials
modificaMillors marques masculines
modifica(Actualitzat a 13.06.2024)[12]
Posició | Marca | Atleta | País | Lloc | Data | Ref. |
---|---|---|---|---|---|---|
1. | 98m 48cm | Jan Železný | Txèquia | Jena | 25-05-1996 | |
2. | 97m 76cm | Johannes Vetter | Alemanya | Chorzów | 06-07-2020 | |
3. | 93m 90cm | Thomas Röhler | Alemanya | Doha | 05-05-2017 | |
4. | 93m 09cm | Aki Parviainen | Finlàndia | Kuortane | 26-06-1999 | |
5. | 93m 07cm | Anderson Peters | Grenada | Doha | 13-05-2022 | |
6. | 92m 72cm | Julius Yego | Kenya | Pequín | 26-08-2015 | |
7. | 92m 61cm | Sergey Makarov | Rússia | Sheffield | 30-06-2002 | |
8. | 92m 60cm | Raymond Hecht | Alemanya | Oslo | 21-06-1995 | |
9. | 92m 06cm | Andreas Hofmann | Alemanya | Offenburg | 02-06-2018 | |
10. | 91m 69cm | Konstadinós Gatsioúdis | Grècia | Kuortane | 24-06-2000 |
Millors marques femenines
modifica(Actualitzat a 13.06.2024)[13]
Posició | Marca | Atleta | País | Lloc | Data | Ref. |
---|---|---|---|---|---|---|
1. | 72m 28cm | Barbora Spotáková | Txèquia | Stuttgart | 13-09-2008 | |
2. | 71m 70cm | Osleidys Menéndez | Cuba | Hèlsinki | 14-08-2005 | |
3. | 71m 40cm | Maria Andrejczyk | Polònia | Split | 09-05-2021 | |
4. | 70m 53cm | Mariya Abakúmova | Rússia | Berlín | 01-09-2013 | |
5. | 70m 20cm | Christina Obergföll | Alemanya | Múnic | 23-06-2007 | |
6. | 69m 48cm | Trine Hattestad | Noruega | Oslo | 28-07-2000 | |
7. | 69m 35cm | Sunette Viljoen | Sud-àfrica | Nova York | 09-06-2012 | |
8. | 69m 19cm | Christin Hussong | Alemanya | Chorzów | 30-05-2021 | |
9. | 68m 92cm | Kathryn Mitchell | Austràlia | Gold Coast | 11-04-2018 | |
10. | 68m 43cm | Sara Kolak | Croàcia | Lausana | 06-07-2017 |
Referències
modifica- ↑ Lacambra, Jordi. «Atletisme en temps dels grecs (3): Els avantpassats llançadors». Carrer Lliure. [Consulta: 8 abril 2023].
- ↑ IAAF.org. «iaaf.org - Javelin Throw - Introduction» (en anglès). Arxivat de l'original el 2012-06-06. [Consulta: 8 abril 2023].
- ↑ 3,0 3,1 Vélez Blasco, Miguel. «Rendiment Atletisme I – Models Tècnics. Part III: Llançaments». INEFC, 2010. [Consulta: 8 abril 2023].
- ↑ «javelina | enciclopedia.cat». [Consulta: 8 abril 2023].
- ↑ «▷ Reglas de lanzamiento de jabalina olímpica» (en castellà), 25-05-2019. [Consulta: 8 abril 2023].
- ↑ Exemple de llançament nul
- ↑ 7,0 7,1 7,2 «Javelin Throw» (en anglès). [Consulta: 8 abril 2023].
- ↑ «Rècords - Llançament de Javelina masculí» (en anglès). World Athletics. [Consulta: 13 juny 2024].
- ↑ «Rècords - Llançament de javelina femení» (en anglès). World Athletics. [Consulta: 13 juny 2024].
- ↑ Rècord del món de Jan Železný
- ↑ Rècord del món de Barbora Špotáková
- ↑ «Millors marques tots els temps - Llançament de javelina masculí» (en anglès). World Athletics. [Consulta: 13 juny 2024].
- ↑ «Millors marques de tots els temps - Llançament de javelina femení» (en anglès). World Athletics. [Consulta: 13 juny 2024].
Enllaços externs
modifica