Clotada
Una clotada és una part d'un terreny que es troba més baixa que la zona que l'envolta.[1][2] (Geografia) Concavitat o enfonsament gran en la terra. Pla extens entre muntanyes. Situat/situada a un nivell més baix respecte al dels terrenys perifèrics. Sinònims: fondalada, clota, sotalada[3] Formes i accidents del relleu (Geologia) Clot gran, terreny enclotat. Espai de terreny entre terrenys més alts. Depressió[4](es hondonada; en hollow; fr enfonçure).[5]
![Clotada entre turons a les muntanyes de Gales](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/35/Mountain_shelf_and_boggy_hollow_-_geograph.org.uk_-_544975.jpg/220px-Mountain_shelf_and_boggy_hollow_-_geograph.org.uk_-_544975.jpg)
El terme clotada és emprat per a anomenar aquests accidents geogràfics i formes del relleu a Catalunya, País Valencià i les Illes.
La Clotada del Portell, entre les serres de Carreu i Sant Corneli, als municipis de Conca de Dalt i Isona i Conca Dellà (Hortoneda de la Conca) al Pallars Jussà. El lloc és un fons de rierol amb poc pendent pròxim a l'Espluga de les Egües a la pista forestal del Portell.[6]
Sa Clotada és una de les clotades més fondes de la zona de ses Clotades, a l'illa de Formentera. De fet, només té una altura sobre el nivell de la mar de 0,20 m, i és envoltada de petites elevacions arenoses l'altura de les quals oscil·la entre els 6 i els 14 m. És just a ponent dels terços d'en Joan Maians.[7] La Clotada d'en Jover, pròxima a les clotades, és un indret de l'interior de l'illa de Formentera a l'antiga vénda des Carnatge, pròxima als Arenals i a l'embarcador des Valencians. Es troba documentada ja l'any 1773.[8]
La Clotada també és el nom d'un paratge o partida de terra al municipi de Sellent a la Ribera Alta[9][10]
Topònims a Catalunya
modificaLa Clotada; Clotada del Llop; Clotada de Sicard; Clotada de Millà; Clotada de Naorte; Clotada de Guiló; Clotada del Freixes; Clotada del Portell; Clotada de l'Hostal; Clotada de Salibarri; Clotada de Mas Moió; Clotada de Vilardaga; Clotada de les Hedres; Clotada del Migsenyor; Clotada de Mas Barnola; Clotada de les Pusobertes; Clotada del Camí de Ponts; Clotada de la Casa Nova de Sangrà; la Clotada del Mas del Nas; la Clotada de les Pedrisses.[11]
Referències
modifica- ↑ «clotada». Diccionari de la llengua catalana de l'IEC. Institut d'Estudis Catalans.
- ↑ «fondalada». Diccionari de la llengua catalana de l'IEC. Institut d'Estudis Catalans.
- ↑ «clotada». IEC, Diccionari de sinònims Albert Jané, 2015. [Consulta: 11 juny 2021].
- ↑ «clotada». Diccionari de ciències i tecnologia, IEC, 2021. [Consulta: 11 juny 2021].
- ↑ «clotada». termcat.cat, 2021. [Consulta: 11 juny 2021].
- ↑ «Clotada del Portell (cerca per topònim) Mapa Topogràfic. base 1:5.000». ICGC, Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya, 2021. [Consulta: 11 juny 2021].
- ↑ «Clotada, sa». Enciclopèdia d'Eivissa`i Formentera, Consell d'Eivissa, 2021. [Consulta: 11 juny 2021].
- ↑ «Clotada d'en Jover». Enciclopèdia d'Eivissa i Formentera, Consell d'Eivissa, 2021. [Consulta: 11 juny 2021].
- ↑ Francesc-Lluís Esteve Gómez, Esperança Martínez Molina. Toponímia dels pobles valencians, Sellent, la Ribera Alta. Publicacions de l'Acadèmia Valenciana de la Llengua, p. 6-7 (Onomàstica). ISBN 978-84-482-6025-5.
- ↑ Francesca Segura Beltran. «toponímia i la morfologia de les depressions valencianes de l'interior». A: Estudis de Toponímia Valenciana. Editorial Denes, 2000, p. 455. ISBN 84-88578-73-3.
- ↑ «Mapa topogràfic 1:50.000 (relació de topònims: clotada)». Institut cartogràfic i Geològic de Catalunya, ICGC, 2021. [Consulta: 11 juny 2021].