Esclavitud: diferència entre les revisions
Contingut suprimit Contingut afegit
m Tipografia |
m Ortografia |
||
(22 revisions intermèdies per 10 usuaris que no es mostren) | |||
Línia 15:
=== Usos particulars ===
* La OIT assimila al treball el [[Treball infantil]].<ref name="ilo">{{Ref-web |url=http://www.ilo.org/ilolex/cgi-lex/convdf.pl?C029 |títol=OIT, ''Convenció sobre el treball forçat'', 1930 |consulta=2011-03-14 |arxiuurl=https://web.archive.org/web/20070106124632/http://www.ilo.org/ilolex/cgi-lex/convdf.pl?C029 |arxiudata=2007-01-06}}</ref>
* La noció d'esclavitud o servitud sovint és utilitzada com argument polític o ideològic: noció anticapitalista d'[[esclavitud del salari]], noció lliberal d'esclavitud fiscal,<ref>E.G. Machan, R. Tibor, "Tax Slavery", [[Ludwig von Mises Institute]], 2000, {{ref-web|url=http://www.mises.org/story/410|títol=Enllaç<!--Títol generat per bot-->|consulta=2011-03-14|arxiuurl=https://web.archive.org/web/20061002050054/http://mises.org/story/410|arxiudata=2006-10-02}}</ref> raonaments de pacifistes i de lliberals (pacifistes o no) que assimilen el [[servei militar]] a una forma d'esclavatge, noció d'esclavitud animal.<ref>Spiegel, Marjorie, ''The Dreaded Comparison: Human and Animal Slavery'', Mirror Books, New York, 1996</ref>
== Geografia ==
Línia 41:
{{article principal|Esclavitud als Estats Units|Esclaus fugitius als Estats Units|Ferrocarril Subterrani}}
{{VT|Afroamericans estatunidencs}}
[[Fitxer:Cicatrices de flagellation sur un esclave.jpg|miniatura|Peter, un esclau de [[
L'esclavitud als Estats Units es refereix a la institució legal que va existir als [[Estats Units d'Amèrica]] durant els segles
El fenomen dels [[esclaus]] que fugien i buscaven guanyar la [[llibertat]] és tan vella com la mateixa institució de l'esclavitud. A la història de l'esclavitud als Estats Units, els '''esclaus fugitius''' ('''fugitive slaves''' o '''runaway slaves''') eren els esclaus que volien abandonar el seu propietari i viatjaven sense autorització; generalment intentaven arribar a altres estats o territoris en els que l'esclavitud estava prohibida com el [[Canadà]]. Moltes lleis esclavistes intentaven controlar el moviment dels esclaus, que havien de portar passaports oficials si viatjaven sense el seu propietari.
Línia 67:
Després de la caiguda de l'[[Imperi Romà]] i la seva fragmentació en estats [[Got (poble germànic)|gots]] els esclaus es feudalitzen, és a dir resten units al territori controlat pel senyor feudal. Són els anomenats [[serf]]s de la gleba.
El [[1444]] es va obrir a [[Lagos (Portugal)|Lagos]], a la costa de l'[[Algarve]] el primer mercat d'esclaus d'Europa<ref>(en castellà) Luis Arranz Márquez, ''[http://books.google.cat/books?id=YerxcpDT_vsC&pg=PA86&dq=1444+guinea&hl=ca&ei=ug8mTfnQEMHpOdrasZUD&sa=X&oi=book_result&ct=result&resnum=2&ved=0CC4Q6AEwAQ#v=onepage&q=1444%20guinea&f=false Cristóbal Colón: misterio y grandeza]'', p.86</ref> de resultes d'una expedició de sis [[caravel·la|caravel·les]] cap a Guinea, que no va arribar al seu objectiu però que pel camí va capturar nombrosos negres.<ref>
=== L'esclavitud a l'edat moderna ===
{{VT|Tràfic negrer|Comerç triangular}}
L'esclavatge va ser un element imprescindible en l'explotació de l'Amèrica colonial. Les '''societats esclavistes''' foren un conjunt social de persones que tenien com a objecte la compra i venda de persones. El continent amèrica va quedar relativament despoblat per les epidèmies portades pels europeus. Portuguesos, espanyols,<ref name=eia>[http://books.google.cat/books?id=ersCAAAAYAAJ&printsec=titlepage&source=gbs_summary_r&cad=0#PPA58,M1 Tractat de l'''asiento de negros de 1713''].</ref> francesos<ref>{{ref-llibre|cognom=Rodriguez |nom=Junius P. |títol=Slavery in the United States |url=http://books.google.cat/books?id=4X44KbDBl9gC&pg=RA1-PA12&dq=1717+slave+louisiana&hl=ca&sa=X&ei=jNjkUZrYN42h7Aak64CIBA&ved=0CGUQ6AEwBw#v=onepage&q=1717%20slave%20louisiana&f=false |llengua=anglès|editorial=[[ABC-CLIO]] |data=2007 |pàgines=12 |isbn=1851095446}}</ref> i anglesos<ref name=eia/> van aprofitar el tràfic d'esclaus africans que ja existia per portar milers de treballadors forçats a les colònies. Allà eren intercanviats per productes colonials que eren portats als països europeus. Els esclaus que eren capaços de suportar les condicions dels vaixells en els quals eren transportats, un cop a Amèrica, eren posats a treballar a les plantacions de productes colonials sota unes condicions inhumanes.
=== L'esclavitud a l'edat contemporània ===
Línia 164:
=== Esclavatge sexual ===
L'explotació del cos de les dones per les funcions reproductives o de plaer és recurrent en relació a l'esclavitud. Hi ha escrits mitològics antics que indiquen el caràcter comú de l'[[esclavisme sexual]] a l'antiguitat. El [[cicle èpic]] esmenta molts exemples d'aquesta forma d'esclavatge; inclou la sort reservada pels [[grecs homèrics|aqueus]] a les dones de [[Troia]] després de la presa
Al món àrab, l'explotació sexual
En el món cristià no existeix el concubinatge, però l'explotació sexual dels esclaus de les colònies americanes era freqüent. Això es veu en l'alt nombre de [[mestissos]] que fins i tot va obligar
=== Esclaus públics ===
Línia 175:
== Valor econòmic ==
=== L'economia clàssica i la crítica de l'esclavitud ===
La qüestió sobre la rendibilitat de l'esclavitud comença al {{segle|XVIII|s}} amb el pensament econòmic preclàssic i clàssic. Argumentant que és millor el treball lliure, els [[fisiocràcia|fisiòcrates]] i [[Adam Smith]] van contestar el valor econòmic de l'esclavitud. Es troba traces d'aquesta argumentació entre alguns pensadors de les Llums i, més tard, en el si dels
Alguns abolicionistes diuen que l'esclavitud no és rendible per l'alt cost del manteniment i la vigilància dels esclaus i que les revoltes d'esclaus destrueixen molts béns dels seus propietaris.
Línia 212:
== Esclaus cèlebres ==
[[Fitxer:Oath Spartacus Barrias Tuileries.jpg|miniatura|Estàtua d''''Espàrtac''' als [[Jardí de les Teuleries|Jardins de les Teuleries]], a [[París]]]]
* [[Isop]] va ser un escriptor de faules grec que va viure al {{segle
* [[Calixt I]], segons Sant Hipòlit, rival seu, Calixt havia estat esclau i, abans d'esdevenir bisbe de Roma, va menar una vida molt agitada.
Línia 218:
* [[Denmark Vesey]] era el líder d'una revolta d'esclaus severament reprimits a [[Carolina del Sud]] en [[1822]]. Considerat un heroi pels abolicionistes més radicals d'Amèrica, incloent el seu nom ha servit com un crit de guerra dels regiments negres durant la Guerra Civil.
* [[Epictet de Hieràpolis]] fou un filòsof grec. Va néixer l'any [[55]] a [[Hieràpolis de Frígia]] (actualment [[Pamukkale]], al sud-oest de [[Turquia]]), a uns 6 km. al nord de [[Laodicea d'Arcàdia|Laodicea]]. Va arribar, encara nen, a [[Roma]] com esclau del [[llibert]] [[Epafrodit (llibert de Neró)|Epafrodit]], que també fou esclau de l'emperador [[Neró]]. Epafrodit va ser el responsable que Epictet estudiés amb el filòsof [[estoic]] [[Musoni Rufo]]. Epictet va ser manumès als voltants de l'any [[93]]. Fou exiliat per l'emperador [[Domicià]] amb la resta de filòsofs que residien a Roma. Va establir-se a [[Nicòpolis de l'Epir|Nicòpolis]], al nord-est de [[Antiga Grècia|Grècia]], on va fundar la seva escola. En ella es van formar nombrosos patricis romans, com [[Flavi Arrià]], respectat historiador sota [[
* [[Agar (muller d'Abraham)|Agar]] era la dona amb qui [[Abraham]] amb tingué el seu primer fill [[Ismael]], ancestre dels [[àrab]]s; era filla d'un rei del [[Magrib]] descendent del [[profeta]] [[Xèlah|Saleh]], besnet de [[Noè]]. El seu pare fou mort durant la guerra magribino-egípcia i el [[faraó]] s'endugué la família d'Agar com esclaus a la seva cort d'[[Egipte]]. Anys més tard, el [[faraó]] va regalar l'esclava Agar a [[Sara]], esposa d'[[Abram]], de qui estava enamorat.
* [[Kunta Kinte]] és el personatge central de la novel·la ''Arrels'' d'[[Alex Haley]], i de la sèrie de televisió del mateix nom. La novel·la està basada en un altre llibre anomenat ''L'africà'' de [[Courlande Harold]]. Kunta Kinte era un [[mandinga]]. Kunta va ser capturat i portat com esclau a [[Annapolis (Maryland)|Annapolis]], en l'estat de [[Maryland]] ([[Estats Units]]) i després venut a una altra plantació a [[Virgínia]].
* [[Terenci]] fou fet esclau quan encara era un infant. També el seu sobrenom ''Afer'' era el que es donava als africans. Aviat fou venut (o donat) al senador romà Terentius Lucanus. Gràcies al seu talent i a la seva bellesa, que impressionaren fortament el seu mestre, va rebre una educació d'home lliure i fou ràpidament [[manumissió|manumès]]. Va tenir una filla que va casar-se amb un cavaller romà. Havent estat acollit dins l'alta societat aristocràtica, Terenci fou protegit pels [[Escipions]], el ''cercle'' dels quals comprenia [[Publi Corneli Escipió Emilià]], C. Laelius, [[Luci Furi Fil]]… De bell antuvi començaren a circular insídies sobre la identitat del veritable autor de les comèdies de Terenci.
Línia 241:
A partir del {{segle|XVIII|s}} comencen a ser importants els moviments abolicionistes de l'esclavitud. Dues raons fonamentals existeixen per a això: l'aparició d'un nou ordre filosòfic i polític a partir de les idees de la [[Il·lustració]], que tenen el seu punt culminant en la [[Declaració dels Drets de l'Home i del Ciutadà]] de [[1789]] en la [[Revolució Francesa]], i l'aparició d'un nou ordre econòmic a partir de la [[Revolució Industrial]] que s'iniciés en [[Anglaterra]], que va fer que el sistema esclavista fos menys convenient que el sistema de treball remunerat. De fet existeix una correlació directa entre industrialització i abolicionisme.
El moviment abolicionista en el [[Regne Unit]] comença a ser desenvolupat pels [[Societat Religiosa d'Amics|quàquers]] i molt especialment per l'actuació de [[Thomas Clarkson]] qui en 7 anys va recórrer 35.000 milles a cavall per donar a conèixer els horrors de l'esclavisme. El fet que el 1831 es produís en [[Jamaica]] la revolta més important en territori Britànic protagonitzada per 20.000 esclaus alliberats que van cremar més de 100 plantacions, va convèncer el govern britànic de la impossibilitat de mantenir el règim.<ref>
La [[Convenció sobre l'Esclavitud]], promoguda per la [[Societat de Nacions]] i firmada el [[25 de setembre]] de [[1926]], entra en vigor des del [[9 de març]] de [[1927]]. Acaba oficialment amb l'esclavitud i crea un mecanisme internacional per perseguir els qui la practiquen. Les [[Nacions Unides]], com a hereva de la [[Societat de Nacions]], assumeix els compromisos de la Convenció.
Línia 274:
== Persistències ==
L'esclavitud no ha pas desaparegut del tot, malgrat que s'hagin abolit el tràfic d'esclaus i l'esclavitud al món occidental. El [[1931]], el periodista George Shcuyler va publicar: ''Slaves Today: A Story of Liberia''<ref>{{ouvrage|année=1931|prénom1=George Samuel|nom1=Schuyler|titre=[http://books.google.cat/books?id=hjhbAAAAMAAJ&q=Slaves+Today+:+A+Story+of+Liberia&dq=Slaves+Today+:+A+Story+of+Liberia&ei=eL6OS9XKE4qizQSX3838BQ&cd=1 Slaves today: a story of Liberia] : XIX-XX : 1847-1931|lieu=USA|éditeur=Brewer, Warren & Putnam}}. Edition McGrath Pub. Co., 1969.
:{{citar ref|Toward the end of [[1931]], a second novel by Schyler was released. Not as satirical as his first novel, Slaves Today : A Story Of Liberia addressed a shameful topic : domestic slavery in the country. Two years earlier, the League of Nations conducted an investigation into charges brought by J.R.F. Faulkner, head of the People's Party in [[Liberia]]. He charged that the Liberian government sold workers to the Spanish government for fifty dollars a head. The workers were then sent to plantations on the Spanish Island of Fernando Po, located off the coast of [[Nigeria]]. the Firestone Rubber Company was investigated as well, since the company dominated the Liberian economy. A League of Nations commission concluded that Firestone was not guilty of using forced labor but that domestic slavery did exist in [[Liberia]]. ([[Oscar Renal Williams]]). {{P.|54}}}}.<br />{{ouvrage|année=2007|prénom1=Oscar Renal|nom1=Williams|titre=[http://books.google.cat/books?id=VafZRgtfcg4C&lpg=PA54&dq=Slaves%20Today%20%3A%20A%20Story%20of%20Liberia&as_brr=3&pg=PA54#v=onepage&q=&f=false George S. Schuyler: portrait of a Black conservative] : XIX-XXI : 1847-2007|lieu=Tennessee|éditeur=Univ. of Tennessee Press}}.<br />Consulter également. {{ref-web|url =http://muse.jhu.edu/login?uri=/journals/rhetoric_and_public_affairs/v009/9.2putnam.html|títol =Modern Slaves. The Liberian Labor Crisis and the Politics of Race and Class|autor =Putnam, Aric.|any =2006|editor =Michigan State University Press, Rhetoric & Public Affairs, Volume 9, Number 2, Summer 2006|obra =muse.jhu.edu/
L'esclavisme ha reaparegut actualment al [[Sudan]]. Els musulmans del nord del país han restablert la [[xaria]] i obliguen a treballs forçats als cristians i animistes del sud del país. Molts infants del sud s'utilitzen com esclaus a [[Khartum]], després d'haver massacrat a molts civils del sud.
A [[Mauritània]] tot i la prohibició oficial el [[1981]], l'esclavisme persisteix encara. El 8 d'agost del 2007, el Parlament del país adoptà una llei que criminalitzava l'esclavisme, penat amb deu anys de presó.<ref>''[[Courrier international]]'' du 10 août 2007, [http://www.courrierinternational.com/article.asp?obj_id=76542 « Mauritanie. Une loi contre l'esclavage »] {{Webarchive|url=https://web.archive.org/web/20081216101020/http://www.courrierinternational.com/article.asp?obj_id=76542 |date=2008-12-16 }}</ref>
A nivell semàntic hi ha situacions assimilades amb l'esclavisme modern:
Línia 297:
|títol =L'abolition de l'esclavage à Saint-Barthélemy
|id=L'abolition de l'esclavage à Saint-Barthélemy
|editor=Comité de liaison et d'application des sources historiques, Saint-Barthélemy
|consultat el=3 febrer 2009
Linha 388 ⟶ 387:
== Bibliografia ==
* {{ref-llibre|cognom=de Albuquerque |cognom2=Madeira Santos |nom=Luís |nom2=Maria Emília |títol=História Geral de Cabo Verde |volum=vol.1 |lloc=Lisboa |editorial=Centro de Estudos de História e Cartografia Antiga, Instituto de Investigação Científica Tropical |any=1991 |isbn=972-672-537-2 |url=http://memoria-africa.ua.pt/Library/ShowImage.aspx?q=/HistoriaCV/HGCV-V1&p=22 |llengua=portuguès
* {{ref-llibre|cognom=Delacampagne |nom=Christian |títol=Une histoire de l'esclavage |llengua=francès |editorial=Références |data=2002 |isbn=2253905933
* {{ref-llibre|cognom=Gurowski |nom=Adam |títol=Slavery in History |lloc=Nova York |editorial=A.B. BURDICK |any=1860 |url=http://www.gutenberg.org/ebooks/58314}}
|