Gonadna disgeneza XY
Gonadna disgeneza XY (Swyerov sindrom) | |
---|---|
![]() | |
Klasifikacija i vanjski resursi | |
ICD-10 | Q56.4 |
ICD-9 | 752.7 |
OMIM | 400044 |
DiseasesDB | 31464 |
MeSH | [http://www.nlm.nih.gov/cgi/mesh/2010/MB_cgi?field=uid&term=D006061
|
Gonadna disgeneza XY, poznata i kao Swyerov sindrom, tip je hipogonadizma kod osoba čiji je kariotip 46, XY. Obično imaju normalne ženske vanjske genitalije, i ženskog su spola.[1]
Osoba je ženskog spola, ali s nefunkcionalnim spolnim žlijezdama, vlaknastim tkivom nazvanim "prugaste gonade", i ako se ne liječi, neće doživjeti pubertet. Takve spolne žlijezde obično se uklanjaju hirurškim putem (jer imaju značajan rizik od razvoja karcinoma). Tipski medicinski tretman je hormonska nadomjesna terapija.[2] Sindrom je dobio ime po Geraldu Swyeru, endokrinologu sa sjedištem u Londonu.
Znakovi i simptomi
[uredi | uredi izvor]Ljudi sa Swyerovim sindromom rađaju se s izgledom normalne žene u većini anatomskih aspekata, osim što dijete ima nefunkcionalne spolne žlijezde umjesto jajnika ili testisa. Kako njihovi jajnici ne stvaraju važne tjelesne promjene prije puberteta, defekt reproduktivnog sistema obično ostaje neslućen sve do početka puberteta. Čini se da su normalne djevojke i općenito se tako smatraju. Obično im se dijagnosticira u tinejdžerskoj dobi kada ne započne menstruacija (primarna amenoreja).[3]
Posljedice Swyerovog sindroma bez liječenja su:
- Spolne žlijezde ne mogu stvarati estrogen, pa se ne razvijaju dojke, a maternica neće rasti i menstruirati dok se ne primijeni estrogen. Ovo se često daje transkožno.
- Spolne žlijezde ne mogu stvarati progesteron, pa se menstruacijski periodi neće moći predvidjeti dok se ne primijeni progestin, obično u obliku pilule.
- Gonade ne mogu proizvesti jajne ćelije, pa začeće djece nije moguće bez intervencije. Bilo je slučajeva trudnoće bez pomoći kod jedne žene sa XY disgenezom gonada, koja je imala pretežno 46, XY kariotip – 46, XY kariotip u perifernim limfocitima, mozaicizam u kultiviranim fibroblastima kože (80% 46, XY i 20% 45, X) i pretežno kariotip 46, XY u jajniku (93% 46, XY i 6% 45, X) – koja je rodila 46, XY kćerku sa potpunom disgenezom gonada.[4] Žena s maternicom i jajnicima, ali bez ženskih spolnih ćelija, može zatrudnjeti implantacijom oplođenog jajašca druge žene (embrio transfer).
- Prugasta gonada s ćelijama koje sadrže Y hromosome imaju veliku vjerovatnoću da razviju rak, posebno gonadoblastom.[5] Prugaste gonade obično se uklanjaju u roku od godinu dana ili nešto više od uspostavljanja dijagnoze, jer rak može započeti u djetinjstvu.
- Osteopenija je često prisutna.[6]
Genetika
[uredi | uredi izvor]Genetičke pridruženosti Swyerovog sindroma uključuju:
Tip | OMIM | Gen | Lokus |
---|---|---|---|
Kompledna gonadna disgeneza 46,XY, SRY-srodna | OMIM: 400044 | SRY | Yp11.3 |
Kompletna ili parcijalna gonadna disgeneza 46,XY, DHH-srodna | OMIM: 233420 | DHH | 12q13.1 |
Kompletna ili parcijalna gonadna disgeneza 46,XY, sa ili bez nadbubrežnih grešaka | OMIM: 612965 | NR5A1 | 9q33 |
Kompletna ili parcijalna gonadna disgeneza 46,XY, CBX2-srodna | OMIM: 613080 | CBX2 | 17q25 |
Kompletna ili parcijalna gonadna disgeneza 46,XY, sa delecijom 9p24.3 | OMIM: 154230 | DMRT1/2 | 9p24.3 |
Identificirano je i sedam drugih gena s vjerovatnim asocijacijama koje su još manje jasno razumljive.[7]
Čista gonadna disgeneza
[uredi | uredi izvor]Postoji nekoliko oblika disgeneza gonada. Termin "čista gonadna disgeneza" (PGD) korišten je za opisivanje stanja sa normalnim skupom spolnih hromozoma (npr. 46, XX ili 46, XY), za razliku od onih čija je disgeneza gonada posljedica nedostatka cijelog ili dijela drugog spolnog hromosoma. Potonja grupa uključuje one sa Turnerovim sindromom (tj. 45, X) i njegovim varijantama, kao i one sa mješovitom gonadnom disgenezom i mješavinom ćelijskih linija, od kojih neke sadrže Y hromosom (npr. 46, XY/45, X). Takav Swyerov sindrom naziva se PGD, 46, XY, a XX disgeneza kao PGD, 46, XX.[8] Ljudi s PGD imaju normalan kariotip, ali mogu imati defekte određenog gena na hromosomu.
Patogeneza
[uredi | uredi izvor]Prvi poznati korak seksualne diferencijacije normalnog XY fetusa je razvoj testisa. U ranim fazama formiranja testisa u drugom mjesecu trudnoće potrebno je djelovanje nekoliko gena, od kojih je jedan od najranijih i najvažnijih SRY : regija Y hromosoma koja određuje spol. Mutacije SRY gena objašnjavaju mnoge slučajeve Swyerovog sindroma.
Kada je takav gen neispravan, indiferentne spolne žlijezde, u XY (genetički muškom) fetusu, ne uspijevaju se diferencirati u testise. Bez testisa ne proizvodi se testosteron ili antimulerovski hormon (AMH). Bez testosterona, ne razvijaju se Wolffovi kanali , pa se ne formiraju unutrašnji muški organi. Također, nedostatak testosterona znači da se ne formira dihidrotestosteron i posljedično tome vanjske genitalije ne uspijevaju virilizirati, što rezultira normalnim ženskim genitalijama. Bez AMH, Müllerov kanal se razvija u normalne unutrašnje ženske organe (maternica, jajovod, cerviks, vagina).
Dijagnoza
[uredi | uredi izvor]Zbog nesposobnosti spolnih žlijezda da proizvedu spolni hormon (i estrogen i androgene, ne razvija se većina sekundarnih spolnih obilježja. To se posebno odnosi na estrogene promjene kao što su razvoj dojki, širenje karlice i bokova i menstruacijki periodi. Budući da nadbubrežne žlijezde mogu stvoriti ograničene količine androgena i nisu pogođene sindromom, kod većine ovih osoba pojavit će se stidna dlaka, iako često ostaje rijetka.
Procjena odgođenog puberteta obično otkriva povišenje gonadotropina, što ukazuje da hipofiza daje signal za pubertet, ali spolne žlijezde ne reagiraju. Sljedeći koraci evaluacije obično uključuju provjeru kariotipa i snimanje karlice. Kariotip otkriva XY hromosome, a snimanje pokazuje prisustvo maternice, ali bez jajnika (spolne žlijezde obično se ne vide na većini snimaka). Iako kariotip XY može ukazivati i na osobu s potpunim sindromom neosjetljivosti na androgen, a odsustvo dojki i prisustvo maternice i stidnih dlaka isključuju tu mogućnost. Danas je obično moguće da sam ljekar postavi dijagnozu Swyerovog sindroma.
Srodnja stanja
[uredi | uredi izvor]Swyerov sindrom predstavlja jedan fenotipski rezultat neuspjeha u razvoju spolnih žlijezda i stoga je dio klase stanja nazvanih gonadna disgeneza. Postoje mnogi oblici disgeneze gonada.
Swyerov sindrom je primjer stanja u kojem vanjski jednoznačno žensko tijelo nosi disgenetske, atipske ili abnormalne spolne žlijezde. Ostali primjeri uključuju sindrom potpune androgene neosjetljivosti, djeljmične delecije X hromosoma, lipoidnu kongenitalnu nadbubrežnu displaziju i Turnerov sindrom.
Liječenje
[uredi | uredi izvor]Nakon dijagnoze, obično započinje terapija estrogenom i gestagenom, promovirajući razvoj ženskih karakteristika.
Terapija zamjenom hormona također može smanjiti vjerovatnoću osteoporoze.[9]
Epidemiologija
[uredi | uredi izvor]Procjenjuje se da je incidencija Swyerovog sindroma približno 1/100.000 ljudi.[10] Zabilježeno je manje od 100 slučajeva od 2018.[10] Postoje izuzetno rijetki slučajevi porodičnog Swyerovog sindroma.[10]
Historija
[uredi | uredi izvor]Swyerov sindrom prvi je opisao G. I. M. Swyer, 1955. godine u izvještaju o dva slučaja.[10]
Reference
[uredi | uredi izvor]- ^ Reference, Genetics Home. "Swyer syndrome". Genetics Home Reference (jezik: engleski). Pristupljeno 6. 5. 2019.
- ^ Massanyi EZ, Dicarlo HN, Migeon CJ, Gearhart JP (29. 12. 2012). "Review and management of 46,XY disorders of sex development". J Pediatr Urol. 9 (3): 368–379. doi:10.1016/j.jpurol.2012.12.002. PMID 23276787.
- ^ https://rarediseases.org/rare-diseases/swyer-syndrome/
- ^ Dumic, Miroslav; Lin-Su, Karen; Leibel, Natasha I.; Ciglar, Srecko; Vinci, Giovanna; Lasan, Ruzica; Nimkarn, Saroj; Wilson, Jean D.; McElreavey, Ken; New, Maria I. (1. 1. 2008). "Report of Fertility in a Woman with a Predominantly 46,XY Karyotype in a Family with Multiple Disorders of Sexual Development". The Journal of Clinical Endocrinology & Metabolism. 93 (1): 182–189. doi:10.1210/jc.2007-2155. PMC 2190741. PMID 18000096.
- ^ Eh, Zheng; Liu, Weili (juni 1994). "A familial 46 XY gonadal dysgenesis and high incidence of embryonic gonadal tumors". Chinese Journal of Cancer Research. 6 (2): 144–148. doi:10.1007/BF02997250. Originally published in Chinese as E, Z; Xu, XL; Li, C; Gao, FZ (maj 1981). "家族性XY型性腺发育不全和高发胚胎性肿瘤研究:II.XY型性腺发育不全姐妹中第4人继发无性细胞瘤报告和细胞遗传学检查" [A familial XY gonadal dysgenesis causing high incidence of embryonic gonadal tumors- a report of the fourth dysgerminoma in sibling suffering from 46, XY gonadal dysgenesis]. Zhonghua Zhong Liu Za Zhi (jezik: kineski). 3 (2): 89–90. PMID 7307902. Arhivirano s originala, 22. 4. 2021. Pristupljeno 20. 4. 2021.
- ^ "Arhivirana kopija". Arhivirano s originala, 20. 4. 2021. Pristupljeno 20. 4. 2021.CS1 održavanje: arhivirana kopija u naslovu (link)
- ^ Kremen J, Chan YM, Swartz JM (januar 2017). "Recent findings on the genetics of disorders of sex development". Curr Opin Urol. 27 (1): 1–6. doi:10.1097/MOU.0000000000000353. PMC 5877806. PMID 27798415.
- ^ Bomalaski, M. David (februar 2005). "A practical approach to intersex". Urologic Nursing. 25 (1): 11–8, 23, quiz 24. PMID 15779688.
- ^ "Swyer Syndrome". MedlinePlus Genetics.
- ^ a b c d Banoth M, Naru RR, Inamdar MB, Chowhan AK (maj 2018). "Familial Swyer syndrome: a rare genetic entity". Gynecol. Endocrinol. 34 (5): 389–393. doi:10.1080/09513590.2017.1393662. PMID 29069951.
Dopunska literatura
[uredi | uredi izvor]- Stoicanescu D, Belengeanu V, et al. (2006). "Complete gonadal dysgenesis with XY chromosomal constitution". Acta Endocrinologica (Buc). 2 (4): 465–70. doi:10.4183/aeb.2006.465.