Letipsi
Letipsi obuhvataju podred Megachiroptera i jedinu porodicu Pteropodidae iz reda Chiroptera (šišmiši). Također se se označavaju i kao voćnim šišmiši ili šišmiši Starog svijeta, naročito rodovi Acerodon i Pteropus (leteće lisice).
Letipsi (Megachiroptera) Oligocen-Sadašnjost | |
---|---|
![]() Velika leteća lisica (Pteropus vampyrus) | |
Sistematika | |
Carstvo | Animalia |
Koljeno | Chordata |
Razred | Mammalia |
Red | Chiroptera |
Podred | Megachiroptera ili Yinpterochiroptera |
Porodica | Pteropodidae |
Voćni šišmiši su ograničeni na Stari svijet, u tropskim i suptropskim područjima, u rasponu od istočnog Sredozemlja do ijužne Azije, a nema ih na sjeverozapadu Afrike i jugozapadnoj Australiji. U usporedbi s bubojednim šišmišma, voćni šišmiši su relativno velike i, uz neke iznimke, ne kreću se pomoću eholokacije. Oni su biljojedi, a za pronalaženje hrane, oslanjaju se na osjetljiva čula vida i mirisa.[1]
Opis
urediVećina voćnih šišmiša p su veće od bubojednih šišmiša ili Microchiroptera, ali također postoji i veliki broj malih voćnih šišmiša. Predstavnici najmanje vrste j su dugi oko 6 cm, a time i manji od nekih Microchiroptera, naprimjer, maurisijskog grobarskog šišmiša. Najveći doseže raspon krila od 1,7 m i težinu do 1,6 kg .Većina voćnih šišmiši imaju velike oči, dopuštajući im da se orijentiraju vizualno u sumrak i unutar špilje i šume. Njihov osjećaj za miris je odličan. Za razliku od, voće šišmalih šišmiša, ne koriste eholoukaciju (uz jednu iznimku, a to je je egipatski voćni šišmiš Rousettus egyptiacus, koji koristi piskav zvuk za navigaciju u spiljama).
Tjelesna građa svih šišmiša uglavnom ima sličan plan. Letnu kožicu se zateže produženim drugim do petim prstom doseže do gležnjeva. Međutim, većina ovih šišmiša uopće nema rep ili je veoma kratak (izuzetak su dugorepi šišmiši roda Notopteris). Repna letna kožica im je u vidu samo uske pruge duž unutrašnje strane zadnjih nogu. Od Microchiroptera (sitni šišmiši) razlikuju se po kandži koja se kod većine letipasa nalazi na vrhu drugog prsta, koju sitni šišmiši nemaju.[2][3][4][5]
Gubitak sposobnosti eholociranja
urediLetipsi čine jedinu porodica (Pteropodidae) Chiroptera koja nije sposobna larinksa ispuštati zvuke za eholocinanje (na osnovu prijema odbijenog zvuka od tvrdog objekta). Eholokacija i let su evoluirali u ranim lozama šišmiša, ali se kasnije izgubila u porodici Pteropodidae. Šišmiši u rodu Rousettussu sposobni za primitivnu ehololokaciju klikovima pomoću jezika, a neke vrste su pokazale da stvaraju klikove slične onima eholokating šišmiša pomoću krila.[6][7][8][9]
I eholokacija i let su energetski skupi postupci za šišmiše. Priroda leta i eholokacijski mehanizam šišmiša omogućuje stvaranje eholokacijskih impulsa s minimalnim utroškom energije. Za energetska spajanje tih dvaju procesa se mislio da dopuštaju da se kod ovih šišmiša tazviju energetski skupi postupci leta. Gubitak eholokacije može biti i zbog odvajanja od bježanja i eholokacije letipasa. Povećana prosječna veličina tijela odnosu na ehholocirajuće šišmiše, sugerira da je veća veličina tijela ometa let pomoću eholokacije.
Ponašanje
urediLetipsi su aktivni pretežno u sumrak i noću. U potrazi za hranom prelaze velike udaljenosti, a danju spavaju viseći glavom prema dolje. Za razliku od sitnih šišmiša, često ih se sreću na stablima na izloženim mjestima.[10]
U odnosu na Microchyroptera snalaženja u okolišu uznemaju sposobnost orijenracije pomoću ultrazvuka (izuzetak su rozetni velešišmiši (Rousettini), tj eholokacije. Vid im je relativno dobro a njuh i izvanredan. Ne padaju zimski san jer žive u toplim klimatima. Predstavnici krupnijih vrsta često žive u velikim grupama, u velikom kolonijama u kojima bude i do 500.000 jedinki s vrlo kompleksnim društvenim ponašanjem, dok su manje vrste uglavnom samotnjaci.
Ishrana
urediUnatoč tjelesnoj veličini, letipsi su potpuno bezopasni. Hrane se isključivo biljnom hranom, nektarom, polenom, voćem i cvjetovima. Čitav niz vrsta imaju izniman zčaj za biljni svijet, nakon konzumiranja plodova, raznose sjemenke voćki, a ze neke biljke su isključivi polinatori (oprašivači). To znači, da bi njihov nestanak istovremeno značio i nestanak vezanih vrsta biljaka.
Razmnožavanje
urediČak se i spolni odnos se kod letipasa odvija glavom prema dolje. Ženke, jednom godišnje, uglavnom kote po jedno mladunče. Skotne se odvajaju od mužjaka u skupine u kojima podižu podmladak. Veliki šišmiši su relativno dugovječni, a dožive i do 30 godina.
Rasprostranjenje
urediŠišmiši Starog svijeta žive u tropskim i suptropskim područjima Afrike (uključujući Madagaskar), južnoj Aziji, Australiji i zapadnoj Okeaniji. Nema ih u Europi, s izuzetkom egipatskog voćnog šišmiša (Rousettus aegyptiacus) na Kipru, ako se u ovom smislu Kipar može smatrati Europom.[11][12][13][14][15][16][17][18][19][20][21][22][23]
Ugroženost
urediVeliki broj vrsta velikih šišmiša se uključuju u ugrožene. Glavni razlog je uništavanje njihovog okoliša, koje nastaje krčenjem šuma. Pored toga, mnoge malootočne vrste su endemske, pa su osobito osjetljive na smetnje u svom obitavalištu. Neke se smatraju štetočinama jer se hrane voćem s plantaža ili ih love radi mesa. Prema kriterijima Međunarodne unije za zaštitu prirode i prirodnih resursa (IUCN): International Union for Conservation of Nature and Natural Resources), osam vrsta je izumrlo, a još 22 se smatraju ugroženim ili jako ugroženim.
Sistematika
urediDugo su nnogi naučnici vodili sporove oko toga, da li su sitni šišmiši i veliki šišmiši monofilijske grupe, što znači da li su se razvili od zajedničkih predaka, ili su primjer konvergentne evolucije. Danas preteže mišljenje da su monofilijske linije evolucije.
Tradicijski se letipsi dijele na dvije potporodice: prave (Pteropodinae) i grupu manjih životinja koje su obilježene dugačkim jezicim i pretežnom ishranom nektarom. Nazvani su velikim šišmišima dugog jezika (potporodica Macroglossinae). Novija istraživanja su pokazala, da takva podjela nije ispravna.[24]. Grupe su prilično proizvoljno svrstane i ne treba ih smatrati općeprihvaćenim naučnim stavom.
Naprimjer, tokom 1980-ih i 1990-ih, neki istraživači su predložili (prvenstveno na temelju vizuelne sličnosti) da su Megachiroptera zapravo u većoj mjeri povezani s primatima nego redom Microchiroptera, s dvije skupine šišmiša, dakle, koje su razviile let putem konvergencije. Međutim, nedavni priliv genetičkih studija više potvrđuje dugogodišnju tvrdnju da su svi šišmiši zaista članovi iste grane, Chiropštera. Druge studije su nedavno predložile da neke porodice Microchiroptera (možda i potkovočast šišmiši, mišorepi šišmiši i lažni vampiri) su pokazale da su evolucijski bliži voćnim šišmišima nego drugim pripadnicima reda Microhiroptera.[25][26]
Sistematske kategotije
urediPorodica Pteropodidae je podijeljena u sedam potporodica, sa 186 ukupnih sačuvanih vrsta, koje zastupa 44-46 rodova.
- Porodica: Pteopodidae
- Potporodica: Nyctimeninae
- Rod Nyctimene - Cjevonosi voćni šišmiši
- Široko prugasti cjevonosi voćni šišmiš − N. aello
- Obični cjevonosi voćni šišmiš — N. albiventer
- Pallasov cjevonosi voćni šišmiš – N. cephalotes
- Tamni cjevonosi voćni šišmiš – N. celaeno
- Planinski cjevonosi voćni šišmiš – N. certans
- Okruglouhi cjevnosi voćni šišmiš – N. cyclotis
- Zmajoliki cjevnosi voćni šišmiš – N. draconilla
- Kreastasti cjevonosi voćni šišmiš – N. keasti
- Otočni cjevnosi voćni šišmiš – N. main
- Malaitski cjevonosi voćni šišmiš – N. malaitensis
- Demonski cjevonosi voćni šišmiš – N. masalai
- Mali cjevonosi voćni šišmiš – N. minutus
- Filipinski cjevonosi voćni šišmiš – N. rabori
- Istočni cjevonosi voćni šišmiš – N. robinsoni
- Nendo cjevonosi voćni šišmiš – N. sanctacrucis (početkom 20. stoljeća †)
- Umboi cjevonosi voćni šišmiš – N. vizcaccia
- Rod: Paranyctimene
- Mali cjevonosi voćni šišmiš – 'Paranyctimene raptor
- Postojani cjevonosi voćni šišmiš – Paranyctimene tenax
- Rod Nyctimene - Cjevonosi voćni šišmiši
- Potporodica: Cynopterinae
- Rod: Aethalops – Patuljasti cjevonosni voćni šišmiši
- Borneanski voćni šišmiš — A. aequalis
- Patuljasti voćni šišmiš – A. alecto
- Rod: Alionycteris
- Mindanaoanski patiuljasti voćni šišmiš – A. paucidentata
- Rod: Balionycteris
- Pjegavokrili voćni šišmiš – B. maculata
- Rod: Chironax
- Crnokapi voćni šišmiš – 'C. melanocephalus
- Rod: Cynopterus: Letipsi: lisičasti voćni šišmiši ili kratkonosi voćni šišmiši
- Mali kratkonosi voćni šišmiš – C. brachyotis
- Horsfieldov voćni šišmiš – C. horsfieldii
- Petersov šišmiš – C. luzoniensis
- Malehni voćni šišmiš – C. minutus
- Nusa Tenggara kratkonosi voćni šišmiš – Cynopterus nusa tenggara
- Veliki kratkonosi voćni šišmiš – C. sfinga
- Indonezijski kratkonosi voćni šišmiš – C. titthaecheilus
- Rod: Dyacopterus – Dayakovi voćni šišmiši
- Brooksov Dayakov voćni šišmiš – D. brooksi
- Rickartov Dyakov voćni šišmiš – D. rickarti
- Dayakov voćni šišmiš – D. spadiceus
- Rod: Haplonycteris
- Fischerovov patuljasti kvoćni šišmiš – H. fischeri
- Rod: Latidens
- Salim Alijev voćni šišmiš – L. salimalii
- Rod: Megaerops
- Bezrepi voćni šišmiš – M. ecaudatus
- Bezrepi javanski voćni šišmiš – Javanski – M. kusnotoi
- Ratanaworabhanov voćni šišmiš – M. niphanae
- Bijelovrati voćni šišmiš – M. wetmorei
- Rod: Otopteropus
- Luzonski voćni šišmiš – O. cartilagonodus
- Rod: Penthetor
- Mračni voćni šišmiš – P. lucasi
- Rod: Ptenochirus – Mošusni voćni šišmiši
- Veliki putujući voćni šišmiš – P. jagori
- Mali mošusni voćni šišmiš – P. adolescenti
- Rod: Sphaerias
- Blanfordov voćni šišmiš – S. blanfordi
- Rod: Thoopterus
- Brzi voćni šišmiš – T. nigrescens
- Rod: Aethalops – Patuljasti cjevonosni voćni šišmiši
- Potporodica: Harpiyonycterinae
- Rod: 'Aproteles'
- Bulmerov voćni šišmiš – A. bulmerae
- Rod: 'Aproteles'
- Rod: Dobsonia – Golokoži voćni šišmiši
- Andersenov golokoži voćni šišmiš – D. anderseni
- Beaufortov golokoži voćni šišmiš – D. beauforti
- Filipinski golokoži voćni šišmiš – D. chapmani
- Halmaheranski golokoži voćni šišmiš – D. crenulata
- Biakanski golokoži voćni šišmiš – D. emersa
- Sulawezijski golokoži voćni šišmiš – D. exoleta
- Salomonski golokoži voćni šišmiš – D. inermis
- Mali golokoži voćni šišmiš – D. adolescent
- Molučki golokoži voćni šišmiš – D. moluccensis
- Pannietov golokoži voćni šišmiš – D. pannietensis
- Zapadni golokoži voćni šišmiš – D. peroni
- Novobritanski golokoži voćni šišmiš – D. praedatrix
- Zelenkasti golokoži voćni šišmiš – D. viridis
- Rod: Harpyionycteris
- Sulawezijska harpijasti voćni šišmiš – H. celebensis
- Harpija voćni šišmiš – H. whiteheadi
- Potporodica: Macroglossinae
- Rod: Macroglossus – Voćni šišmiši dugog jezika
- Nektarski šišmiš dugog jezika – M.xy
- Voćni šišmiš dugog jezika – M. sobrinus
- Rod: Melonycteris
- Fardoulisov cvjetni šišmiš – M. fardoulisi
- Crnobijeli voćni šišmiš – M. melanops
- Woodfordov voćni šišmiš – M. woodfordi
- Rod: Notopteris – Dugorepi voćni šišmiši
- Dugorepi voćni šišmiš – N. macdonaldi (Fidži i Vanuatu)
- Novokaledonski cvjetni šišmiš – N. neocaledonica (Nova Kaledonija)
- Rod: Syconycteris – Cvijetni šišmiši
- Obični šišmiš dugog jezika – S. australis
- Halmaheranski šišmiš dugog jezika – S. carolinae
- Blossom mahovinasti šišmiš – S. hobbit
- Potporodica: Pteropodinae
- Rod: Acerodon
- Sulawezijaka leteća lisica – A. celebensis
- Talaudska leteća lisica – A. humilis
- Zlatnokruna leteća lisica – A. jubatus
- Palawanski voćni šišmiš – A. leucotis
- Sundajska leteća lisica – A. mackloti
- Rod: Desmalopex
- Bijelokrila leteća lisica – Desmalopex leucopterus
- [[Mala bijelokrila leteća lisica – Desmalopex microleucopterus
- Rod: Fantom - Slamobojni voćni šišmiš
- Dupreanski voćni šišmiš – E. dupreanum
- Slamobojni voćni šišmiš – E. helvum
- Rod: Mirimiri
- Fidžijski majmunoliki šišmiš – M. acrodonta
- Rod: Neopteryx
- Malozubi voćni šišmiš – N. frosti
- Rod: Pteralopex
- Bougainvillski majmunoliki šišmiš – P. anceps
- Guadalcanalski majmunoliki šišmiš – P. atrata
- Veliki majmunoliki šišmiš – P. flanneryi
- Planinski majmunoliki šišmiš – P. pulchra
- Novogruzijski majmunoliki šišmiš – P. taki
- Rod: Pteropus - Leteće lisice
- P. alecto skupina vrsta
- Crna leteća lisica – P. alecto
- P. caniceps skupinu vrsta
- Sivoglava leteća lisica – P. caniceps
- P. chrysoproctus skupina vrsta
- Srebrena leteća lisica – P. argentatus
- Molučka leteća lisica – P. chrysoproctus
- Makirova leteća lisica – P. cognatus
- Bankeova leteća lisica – P. fundatus
- Solomonska leteća lisica – P. rayneri
- Rennellska leteća lisica – P. rennelli
- P. conspicillatus skupina vrsta
- Naočalasta leterća lisica – P. conspicillatus
- Ceramski voćni šišmiš – P. ocularis
- P. livingstonii skupina vrsta
- Aruenska leteća lisica – P. aruensis
- [[Keiska leteća lisica – P. keyensis
- Livingstonov voćni šišmiš – P. livingstonii
- Crnobrada leteća lisica – P. melanopogon
- P. mariannus skupina vrsta
- Okinawska letećalisica – P. loochoensis
- Marijanski voćni šišmiš – P. mariannus
- Pelewska leteća lisica – P. pelewensis
- Kosraenska leteća lisica – P. ualanus
- Japanska leteća lisica – P. yapensis
- P. melanotus skupina vrsta
- Crnouha leteća lisica – P. melanotus
- P. molossinus skupina vrsta
- Lombočka leteća lisica – P. lombocensis
- Karolinska leteća lisica – P. molossinus
- Rodrigueska leteća lisica – P. rodricensis
- P. neohibernicus skupina vrsta
- Velika leteća lisica – P. neohibernicus
- P. niger skupina vrsta
- Aldabranska leteća lisica – P. aldabrensis
- Mauricijuska leteća lisica – P. niger
- Madagaskarska leteća lisica – P. rufus
- Sejšelska leteća lisica – P. seychellensis
- Pembanska leteća lisica – P. voeltzkowi
- P. personatus skupina vrsta
- Bizmarkolika leteća lisica – P. capistratus
- Maskirana leteća lisica – P. personatus
- Temminckova leteći lisica – P. temminckii
- P. poliocephalus skupina vrsta
- Velikouha leteća lisica – P. macrotis
- Geelvinkbejska leteća lisica – P. pohlei
- Sivoglava leteća lisica – P. poliocephalus
- P. pselaphon skupina vrsta
- Čukotska leteća lisica – P. insularis
- Temotuanska leteća lisica – P. nitendiensis
- Velikopalauanska leteća lisica – P. pilosus (19. stoljeće †)
- Boninska leteća lisica – P. pselaphon
- Guamska leteća lisica – P. tokudae (1970 †)
- Otočna leteća lisica – P. tonganus
- Vanikoroanska leteća lisica – P. tuberculatus
- Novoaledonska leteća lisica – P. vetulus
- P. samoensis skupina vrsta
- Vanuatuanska leteća lisica – P. anetianus
- Samoaanska leteća lisica – P. samoensis
- P. scapulatus skupina vrsta
- Gilliardova leteća lisica – P. gilliardorum
- Mala leteća lisica – P. mahaganus
- Mala crvena leteća lisica – P. scapulatus
- Patuljasta leteća lisica – P. woodfordi
- P. subniger skupina vrsta
- Admiralska leteća lisica – P. admiralitatum
- Mračna leteća lisica – P. brunneus (19. stoljeće †)
- Ryukyuanska leteća lisica – P. dasymallus
- Nikobarska leteća lisica – P. faunulus
- Siva leteća lisica – P. griseus
- Ontong Javanska leteća lisica – P. howensis
- Mala leteća lisica – P. hypomelanus
- Kitnjasta leteća lisica – P. ornatus
- Mala zlatnokrila letaća lisica – P. pumilus
- Filipinska siva leteća lisica – P. speciosus
- Mala Mauricijuska leteća lisica – P. subniger (19. stoljeće †)
- P. vampirus skupina vrsta
- Indijska leteća lisica – P. giganteus
- Andersenova leteća lisica – P. intermedius
- Lyleova leteća lisica – P. lylei
- Velika leteća lisica – P. vampyrus
- Increate sedis
- Mala samoanska leteća lisica – P. allenorum (19. stoljeće †)
- Velika samoanska leteća lisica – P. coxi (19. stoljeće †)
- Rod: Styloctenium
- Mindoroanski voćni šišmiš prugastog lica – S. mindorensis
- Sulawezijski voćni šišmiš prugastog lica – S. wallacei
- Potporodica: Rodestinae
- Rod: Eonycteris - Zorini voćni šišmiši
- Veliki nektarski šišmiš – E. glavni
- Pećinski nektarski šišmiš – E. spelaea
- Filipinski zorin šišmiš – E. robusta
- Rod: Rousettus - Rozetni voćni šišmiši
- Podrod Boneia
- Manadoanski voćni šišmiš – R. (B.) bidcns
- Podrod: Rousettus
- Geoffroyeva rozeta – R. amplexicaudatus
- Sulawezijska rozeta – R. celebensis
- Egipatski voćni šišmiš ili Egipatska rozeta – R. aegyptiacus
- Leschenaultova je rozeta – R. leschenaulti
- Linduanska rozeta – R. linduensis
- Komorska rozeta – R. obliviosus
- Gololeđa rozeta – R. spinalatus
- Podrod: Stenonycteris
- Dugodlaka rozeta – R. (S.) lanosus
- Madagaskarska rozeta – R. (S.) madagascariensis
- Rod: Eonycteris - Zorini voćni šišmiši
- Potporodica: Epomophorinae
- Pleme: 'Epomophorini
- Rod: Epomophorus - epoletirani voćni šišmiši
- Angolski epoletirani šišmiš – E. angolensis
- Ansellov epoletirani voćni šišmiš – E. anselli
- Petersov epoletirani voćni šišmiš – E. crypturus
- Gambijski epoletirani voćni šišmiš – E. gambianus
- Mali angolski epoletirani voćni šišmiš – E. grandis
- Etiopski epoletirani voćni šišmiš – E. labiatus
- Istočnoafrički epoletirani voćni šišmiš – E. najmlađi od tri brata
- Wahlbergov epoletirani voćni šišmiš – E. wahlbergi
- Rod: Epomops - epoletirani šišmiši
- Buettikoferov epoletirani voćni šišmiš – E. buettikoferi
- Dobsonov voćni šišmiš – E. dobsoni
- Epoletirani Franquetov voćni šišmiš – E. franqueti
- Rod: 'Hypsignathus
- Čekičasti šišmiš – H. monstrosus
- Rod: Micropteropus - patuljasti epoletirani šišmiši
- Haymanov patuljasti epoletirani voćni šišmiš – M. intermedius
- Petersov patuljasti epoletirani voćni šišmiš – M. pusillus
- Rod: Nanonycteris
- Veldkampov patuljast epoletirani voćni šišmiš – N. veldkampii
- Pleme: Myonycterini
- Rod: 'Lissonycteris
- Angolska rozeta – L. angolensis
- Rod: Megaloglossus
- Woermannov šišmiš – M. woermanni
- Rod: Myonycteris - Mali obilježeni voćni šišmiši
- São Tomé ogrličasti voćni šišmiš – M. brachycephala
- Istočnoafrički mali ogrličasti voćni šišmiš – M. relicta
- Mali ohrličasti šišmiš – M. torquata
- Pleme: Plerotini
- Rod: Plerotes
- D'Anchietinov voćni šišmiš – P. anchietae
- Pleme: Scotonycterini
- Rod: Casinycteris
- Kratkozlati šišmiš – C. argynnis
- Rod: Scotonycteris
- Zenkerov voćni šišmiš – S. zenkeri
- Pohleov voćni šišmiš – S. ophiodon
- Potporodica: Nyctimeninae
Također pogledajte
urediReference
uredi- ^ Sofradžija A., Šoljan D., Hadžiselimović R. (2003): Biologija 1, Svjetlost, Sarajevo, ISBN 9958-10-592-6.
- ^ Mickleburgh H., Racey (2013): Old World Fruit Bats: Introduction. International Union for Conservation of Nature.
- ^ Luzynski K. C., Sluzas E. M., Wallen M. M. "Pteropodidae: Old World fruit bats". Animal Diversity Web/University of Michigan.
- ^ Smith C. H.: Pteropodidae (Fruit Bats/Flying Foxes)". MAMMFAUN. Western Kentucky University. (includes range map).
- ^ Neuweiler G. (2000). The Biology of Bats. Oxford University Press. ISBN 978-0-19-509950-8.
- ^ Monson C. S., Banack S. A., Cox P. A. (2003): Conservation implications of Chamorro consumption of flying foxes as a possible cause of amyotrophic lateral sclerosis-parkinsonism dementia complex in Guam. Conservation Biology 17 (3): 678–686. doi:10.1046/j.1523-1739.2003.02049.x.
- ^ Pettigrew J. D., Jamieson B. G., Robson S. K., Hall L. S., McAnally K. I., Cooper H. M. (1989): Phylogenetic relations between microbats, megabats and primates (Mammalia: Chiroptera and Primates). Philosophical Transactions of the Royal Society B 325 (1229): 489–559.Bibcode:1989RSPTB.325..489P. doi:10.1098/rstb.1989.0102.
- ^ Eick G. N. Jacobs D. S., Matthee C. A. (2005): A nuclear DNA phylogenetic perspective on the evolution of echolocation and historical biogeography of extant bats (chiroptera). Molecular Biology and Evolution 22 (9): 1869–86. doi:10.1093/molbev/msi180.PMID 15930153. Archived from the original (Free full text) on 2009-02-13.
- ^ Simmons N. B., Seymour K. L., Habersetzer,J., Gunnell G. F. (2008): Primitive Early Eocene bat from Wyoming and the evolution of flight and echolocation. Nature 451 (7180): 818–21. Bibcode:2008Natur.451..818S. doi:10.1038/nature06549. PMID 18270539. recent studies unambiguously support bat monophyly.
- ^ Hadžiselimović R., Maslić E. (1999): Osnovi etologije – Biologija ponašanja životinja i ljudi. Sarajevo Publishing, Sarajevo, ISBN 9958-21-091-6.
- ^ Garbutt N. (2007): Mauritian Tomb Bat. Mammals of Madagascar: A Complete Guide. Yale University Press, ISBN 978-0-300-12550-4.
- ^ Nowak R.M. (1999): Walker's Mammals of the World, 6 Ed., ISBN 0-8018-5789-9.
- ^ Airas M. (2013): Echolocation in bats (PDF). Laboratory of Acoustics and Audio Signal Processing, São Paulo State University
- ^ Springer M. S., Teeling E. C., Madsen, O., Stanhope M. J., de Jong W. W. (2001): Integrated fossil and molecular data reconstruct bat echolocation. Proceedings of the National Academy of Sciences 98 (11): 6241–6246. Bibcode:2001PNAS...98.6241S.doi:10.1073/pnas.111551998. PMC 33452. PMID 11353869.
- ^ Holland R. A., Waters D. A., Rayner Jeremy M. V. Echolocation signal structure in the Megachiropteran bat Rousettus aegyptiacus Geoffroy 1810". J Exp Biol 207: 4361–69. doi:10.1242/jeb.01288.
- ^ Boonman A., Bumrungsri S., Yovel Y (2014): Nonecholocating fruit bats produce biosonar clicks with their wings. Current Biology 24 (24): 2962–2967. doi:10.1016/j.cub.2014.10.077.
- ^ Ravindran S. (2014): When It Comes to Echolocation, Some Bats Just Wing It. National Geographic.
- ^ Speakman J. R. Racey P.A. (1991): No cost of echolocation for bats in flight. Nature 350 (6317): 421-423.Bibcode:1991Natur.350..421S.doi:10.1038/350421a0. PMID 2011191.
- ^ Lancaster W. C., Henson O. W., Keating A. W. (1995): Respiratory muscle activity in relation to vocalization in flying bats. Journal of Experimental Biology 198 (Pt 1): 175–191. PMID 7891034.
- ^ Altringham J.D. (2011): Echolocation and other senses. New York: Oxford University Press.
- ^ Hutcheon J. M., Garland T. J. (1995): Are megabats big?. Journal of Mammalian Evolution 11 (3/4): 257–277.doi:10.1023/B:JOMM.0000047340.25620.89.
- ^ Quammen D. (2007):, October 2007. Deadly Contact, National Geographic, 78–105.
- ^ Deadly Marburg virus discovered in fruit bats". msnbc. August 21, 2007.
- ^ "O šišmišima, PDF-verzija" (PDF). Arhivirano s originala (PDF), 18. 7. 2004. Pristupljeno 18. 7. 2004.
- ^ Adkins R. M., Honeycutt R. L. (1991): Molecular phylogeny of the superorder Archonta (PDF). Proceedings of the National Academy of Sciences88 (22): 10317–10321. Bibcode:1991PNAS...8810317A. doi:10.1073/pnas.88.22.10317. PMC 52919. PMID 1658802.
- ^ Myers P. (2001): Pteropodidae (On-line), Animal Diversity Web. Accessed December 26, 2006 at http://animaldiversity.ummz.umich.edu/site/accounts/information/Pteropodidae.html.