Katolici slave Uskrs, najveći kršćanski praznik
Uskrsom se slavi središnji događaj kršćanstva – Kristovo uskrsnuće od mrtvih.
![](/https/balkans.aljazeera.net/wp-content/uploads/2024/03/PXL_300324_112383261-1711864493.jpg?resize=770%2C513&quality=80)
Danas je Uskrs, najveći kršćanski blagdan, kojim se slavi središnji događaj kršćanstva – Kristovo uskrsnuće od mrtvih.
Papa Franjo trebao bi u nedjelju ujutro predvoditi uskrsnu misu na Trgu sv. Petra u Rimu, nakon koje slijedi tradicionalni blagoslov “Urbi et Orbi” (Gradu i svijetu).
Nastavite čitati
list of 4 itemsPapa pozvao na prekid vatre u Gazi, obratio se i Zapadnom Balkanu
Jelo koje spaja kršćane i muslimane tokom Uskrsa
Zbog rasta cijena mnogi u Hrvatskoj će Uskrs dočekati skromnije
To je svečani vrhunac uskrsnih blagdana i najvažniji blagdan u kršćanskom kalendaru, a kao i prijašnjih godina, očekuju se deseci tisuća ljudi.
Spomen Kristova uskrsnuća slavi se svečanim misama, koje u većim gradovima predvode nadbiskupi i biskupi, piše Hina.
Noć uoči uskrsne nedjelje slavilo se vazmeno bdijenje, a mnogi smatraju kako je to najbogatiji liturgijski obred u Crkvi.
Uskrsna noć u bdijenju
Najranije kršćanske zajednice, po uzoru na pashalno bogoslužje, provodile uskrsnu noć u bdjenju, čitanju biblijskih tekstova i molitvama u očekivanju ponovnoga dolaska Gospodnjega.
Blagdan Uskrsa ne slavi se svake godine u isto vrijeme, već u prvu nedjelju nakon prvoga proljetnoga punog mjeseca (uštapa). Budući da prvi proljetni uštap može biti između 22. ožujka i 25. travnja, Uskrs se slavi unutar toga vremena.
Podrijetlo Uskrsa je u jevrejskom blagdanu Pashe pa su u katoličkoj liturgiji prisutni mnogi biblijski tekstovi koji podsjećaju na izlazak izabranoga naroda iz egipatskoga sužanjstva i prelazak preko Crvenoga mora.
Od III stoljeća zaživjela je praksa krštenja katekumena u uskrsnoj noći, od IV stoljeća Uskrs se slavi tri dana – počinje s večerom Gospodnjom na Veliki četvrtak, preko Velikoga petka i Velike subote, a završava uskrsnim vesperama; vrhunac slavlja čini bdijenje noć uoči Uskrsa.
Priprema za Uskrs je 40-dnevni post što počinje na Pepelnicu, kao vremenom sjećanja na krsna obećanja, a kod odraslih katekumena priprava za krštenje i pokore.
Ispovijed i pričest
Uskrsna je nedjelja jednako tako početak uskrsnoga ciklusa (Pentekoste), koji se zaključuje svetkovinom Duhova; prvih osam uskrsnih dana čini uskrsnu oktavu.
Od 4. lateranskoga koncila godine 1215. uvedena je obveza da se vjernici najmanje jednom u godini moraju ispovjediti i o Uskrsu pričestiti.
U zapadnoj liturgiji uskrsno bdjenje obuhvaća blagoslov ognja, paljenje svijeće na “ognju bdjenja” i ophod kroz crkvu, nastavlja se podužim bogoslužjem riječi (pet starozavjetnih i dva novozavjetna čitanja), potom obnovom krsnih obećanja i naposljetku euharistijom.
U hrvatskoj tradicijskoj kulturi isprepleteni su katolički crkveni obredi s tradicijama drugoga podrijetla, posebno običajima i obredima vezanima uz proljetno buđenje prirode.